# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kaikki verkkoon julkaisevat haluavat, että heidän juttunsa löydetään. Googlen hakulistausten kärkipaikat saavat suurimmat yleisöt. Hakukoneoptimoinnin tarkoituksena on nostaa sivustoa hakutuloksissa. Optimoinnissa puolestaan auttaa hakutermien tunteminen. Hakutulosten rinnalla näkyy myös mainoksia, joissa jyrää Suomessakin iso raha.
Suosittujen hakutermien ajankohta on usein arvattava, mutta ihmetyksen aiheita on ammattilaisillakin:

Miksi juuri lokakuussa etsitään mokkapalareseptiä?

- Sitä olen aina ihmetellyt, jotain kummallista siinä on. En ole keksinyt muuta selitystä kuin hiilarihimon pimeän aikaan, Ylen löydettävyysasiantuntija Sami Mattila sanoo.

Mattila on erikoistunut hakukoneoptimointiin ja koostanut Hakusi-pelin taustalla olevat Googlen hakutermien kuukausilistat.

Ylen löydettävyysasiantuntija Sami Mattila on valinnut satoja suosituimpia sanoja Ylen sivustojen liikenteestä ja syöttänyt niitä Googlen tarjoamaan tietokantaan (Google Adwords - avainsanojen suunnittelija).

Kyseessä siis eivät ole Googlen kuukauden haetuimmat sanat, vaan Mattilan oma analyysi termeistä, joilla tehdään poikkeuksellisen paljon hakuja tietyn kuukauden aikana, vuodesta toiseen.

Yksittäiset hakupiikit on poistettu.

Reseptit, festarit ja uudet kasvot

Haetuimpien listoilla korostuvat tapahtumat, kausiruoat ja juhlapäivät, mutta esimerkiksi politiikkaan liittyviä hakuja tehdään vaaleja lukuunottamatta verrattain vähän.

- Ellei sitten politiikan asia liity henkilöön, joka on myrskyn silmässä tai yleisölle uusi, Mattila kertoo.

Myös TV-näyttelijöistä ja jääkiekkoilijoista haetaan eniten uusia Putous-nimiä tai NHL:n tulokkaita.

Optimoinnilla ylemmäs hakutuloksissa

Erilaisia hakutermejä tutkimalla voi parantaa oman verkkosisällön löydettävyyttä. Hakukoneoptimointia tehdään nykyään kaikilla toimialoilla, etenkin niillä, joiden bisnes on verkossa tai mainonta ei tepsi.

Jopa puolet käyttäjistä ei erota, onko Googlen hakutulos maksettu mainos.

Esimerkiksi mediataloissa mietitään Googlen löydettävyyden kannalta niin tekniikkapäivityksiä, sisältöjen sijoittelua kuin sivustojen ulkoista linkitystäkin. Tähän tarvitaan löydettävyysasiantuntijoita.

- Teen eri Ylen toimituksille analyysejä hakutermeistä. Esimerkiksi luontotoimitukselle teen analyysejä, mitkä eläimet kiinnostavat missäkin vaiheessa vuotta, Mattila kertoo.

Tuleva hakusi on ennustettavissa

Sami Mattila myös tarkasteli jääkiekon MM-kisojen alla, mitä hakutermejä käytettiin edellisenä vuonna kisoihin liittyen. Näin varmistettiin, että Ylen kiekkosivut löytyvät yleisillä hakutermeillä.

- Pyrimme siis ennustamaan miten suomalaiset käyttäytyvät tulevassa tapahtumassa, Mattila kertoo.

Hakukoneoptimoinnissa kikat eivät toimi.

Avainsanan on hyvä löytyä artikkelin otsikosta. Sisältöjä ei suoraan tehdä Googlea varten, mutta termilistoja voi käyttää juttuaiheiden kehittämisessä tai juttujen julkaisuajankohdan suunnittelussa.

Samoin kertoo Helsingin Sanomien ja Sanoman kauppapaikkojen hakukoneasiantuntija Ari Joutsi.

- Toimituksen päässä ei mietitä asioita Googlen kannalta, siellä mietitään mikä lukijoita kiinnostaa, Joutsi sanoo.

Ainutlaatuista, jäsenneltyä sisältöä

Joutsi korostaa, että hakukoneoptimoinnissa eivät kikat toimi. Googlen monimutkainen algoritmi nostaa hakutulosten kärkeen sitä, mitä käyttäjät etsivät ja arvostavat. Algoritmin tarkan logiikan tuntee vain Google itse.

Ari Joutsin mukaan Googlen algoritmi suosii ainutlaatuista ja jäsenneltyä sisältöä, johon johtaa oikeita linkkejä. Hakutuloksissa menestyvät esimerkiksi nopeasti latautuvat sivut, koska käyttäjät haluavat käyttää nopeita sivuja mielummin kuin hitaita.

Hakukoneoptimoinnin myönteinen puoli onkin, että yritykset pyrkivät ymmärtämään kuluttajaa.

Puolet ei erota mainosta ja hakutulosta

Molemmat asiantuntijat ovat huolestuneita siitä, että kuluttaja ei usein erota mikä osa hakutuloksista on mainontaa.

- Jopa puolet käyttäjistä ei erota, onko Googlen hakutulos maksettu mainos vai joku muu hakutulos. Se on yllättävän iso lukema. Lukija erottaa kyllä Iltalehdestä mainoksen, mutta ei Googlesta, Ylen Mattila sanoo.

Yhden firman maailmanjärjestys

Mattilan mukaan suomalaisten on hyvä ymmärtää, että hakukoneisiin ja hakukoneoptimointiin liittyy usein kaupallinen intressi. Useimmat sivustot pyrkivät myymään tuotteita, palveluita tai asiantuntijuutta.

Ensimmäisenä hakutulokseen ilmestyvä yritys ei välttämättä ole alansa suurin tai arvostetuin.

Hakutulos ei ole mikään luonnonlaki, vaan Googlen algoritmin tarjoama järjestys.

- Tämä yksi firma kertoo meille järjestyksen, ensimmäisenä hakutulokseen ilmestyvä yritys ei siis välttämättä ole alansa suurin tai arvostetuin, Mattila muistuttaa.

Hyvä näkyvyys rahalla?

Sanoman Joutsi ei kuitenkaan usko, että Googlella olisi varaa suosia joitain toimijoita ja syrjiä toisia. Hakutulosta ei pitäisi voida ostaa rahalla.

- Jos Google ei pitäisi hakuja laadukkaina ja puolueettomina, käyttäjät äänestäisivät jaloillaan aika äkkiä. En usko, että Google ikinä tulisi tekemään sellaista. Se romahduttaisi yhtiön arvon, Joutsi sanoo.

Hän muistuttaa vuosituhannen vaihteen suositusta hakukoneesta Altavistasta. Kun sen toimivuus heikkeni, käyttäjät katosivat hetkessä.

Google-mainostaja ostaa erilaisia avainsanoja huutokaupassa. Esim. Yhdysvalloissa haluttujen sanojen hinta nousee korkeaksikin.

Hyvä avainsana on mahdollisimman tarkka, yksinkertaisimmillaan jonkin kodinkoneen tarkka merkki ja malli.

Avainsanoille luodaan mainos, joka näkyy hakutulosten rinnalla.

Mainoksen voi kohdentaa esimerkiksi vain verkkokaupan uusille kävijöille tai käyttäjille, jotka ovat kymmenen kilometrin säteellä tietystä osoitteesta.

Mainostaja maksaa jokaisesta mainoslinkin klikkauksesta Googlelle - Suomessa tällä hetkellä noin 20-30 senttiä klikistä.

Suomessakin Googlelle kymppitonneja kuussa

Hakukonemainostaja haluaa osua tiettyjä avainsanoja etsiviin käyttäjiin.

- Siellä [Googlen mainosohjelmassa] on hirveästi palikoita miten, missä ja milloin ne mainokset näkyvät, verkkobisneksen konsultti Hannu Hokkanen Arvo Partnerista kertoo.

Kynnys tehdä mainos on matala pienyrityksillekin. Hokkanen kertoo, että vaikka Google on sanonut pienten yritysten olevan mainonnassa samalla viivalla jättien kanssa, käytännössä tilanne on toinen.

- Isolla budjetilla pystytään ajaamaan pienten yli. Jos laitat tarpeeksi rahaa, kyllä Google susta tykkää, Hokkanen sanoo.

Google-mainonnan asiantuntija Hokkanen arvioi, että iso suomalainen verkkokauppa käyttää hakusanamainontaan kuukaudessa peräti 40 000 - 50 000 euroa.

- Esimerkiksi Verkkokauppa.com mainostaa melkein jokaisella hakusanalla Sodastreamista Samsungin TV:seen, Hokkanen vertaa.

Googlessa mainonta hämärtyy

Vaikka Hokkanen on juuri kertonut, että iso raha jyrää, ei hänestä kuluttajan tarvitse tunnistaa hakukoneen mainosta mainokseksi.
Haluatko lisää vinkkejä oppimiseen ja elämäntaitoihin? Liity Yle Oppimisen Facebook-ryhmään!
- En näe ongelmana sitä, erottaako käyttäjä mainosta hakutuloksesta. Jos hakutulos on tehty hyvin, senhän pitäisi palvella kuluttajaa paremmin, Hokkanen väittää.

Yleensä on nähty tarpeelliseksi, että kuluttaja pystyy itse puntaroimaan viestin kaupallista intressiä. Esimerkiksi journalistinen artikkeli ja mainos pitää erottaa aina toisistaan selkeästi.

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.title
Tiedämme mitä haet Googlessa - testaa tunnistatko kuukauden hakujen perusteella

# data[].attributes.attachment_link.description
Kaikki verkkoon julkaisevat haluavat, että heidän juttunsa löydetään. Googlen hakulistausten kärkipaikat saavat suurimmat yleisöt. Hakukoneoptimoinnin tarkoituksena on nostaa sivustoa hakutuloksissa. Optimoinnissa puolestaan auttaa hakutermien tunteminen. Hakutulosten rinnalla näkyy myös mainoksia, joissa jyrää Suomessakin iso raha. Suosittujen hakutermien ajankohta on usein arvattava, mutta ihmetyksen aiheita on ammattilaisillakin: Miksi juuri lokakuussa etsitään mokkapalareseptiä?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kansalaisten viranomaisasioinnissa siirrytään paperikirjeiden sijaan käyttämään ensisijaisesti sähköistä postilaatikkoa. Hallitus linjasi asiaa koskevan lainvalmistelun käynnistämisestä strategiaistunnossaan maanantaina 26. syyskuuta.

Tavoitteena on, että käyttövelvoite tulee voimaan vuonna 2018. Sähköiseen postilaatikkoon siirtyminen on osa hallituksen digitalisoidaan julkiset palvelut -kärkihanketta, jonka tavoitteena on käyttäjälähtöiset ja ensisijaisesti digitaaliset palvelut.

- Siirtyminen sähköiseen postilaatikkoon tuo julkiselle hallinnolle merkittäviä säästöjä. Esimerkiksi Kela ja Verohallinto käyttävät paperipostiin yhteensä lähes 25 miljoonaa euroa vuosittain, sanoo kunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläinen.

Sähköinen postilaatikko tarkoittaa käytännössä kansallisen palveluarkkitehtuurin KaPA-ohjelmassa rakennettavaa viestinvälityspalvelua. Heinäkuussa 2016 voimaan tullut laki hallinnon yhteisistä sähköisen asioinnin tukipalveluista velvoittaa jo julkista sektoria käyttämään sähköisiä tukipalveluita. Valmistelun toisessa vaiheessa käyttövelvollisuus ulottuu myös kansalaisiin sähköisen asioinnin muodossa.

Sähköinen asiointi on suurimmalle osalle kansalaisia jo arkipäivää esimerkiksi pankki- ja vakuutuspalveluissa.

- Sähköisessä maailmassa asiakirjat ovat kaikkialla saatavissa: kotona, työpaikalla, mökillä ja matkoilla. Sähköisessä viestinvälityksessä päätökset saavuttavat kansalaiset heti ajasta ja paikasta riippumatta. Sähköistä asiointia koskevassa laissa turvataan vaihtoehtoiset palvelumuodot niille, jotka eivät voi käyttää sähköisiä palveluita, Vehviläinen korostaa.

Sähköiseen asiointiin mallia Tanskasta

Sähköiseen viestinvälitykseen otetaan mallia Tanskasta. Tanskassa tehtiin sähköinen viestinvälitys viranomaisasioinnissa kansalaisille velvoittavaksi vuonna 2014. Yli 15-vuotiaiden kansalaisten on avattava itselleen oma digipostilaatikko ja seurattava sinne tulleita viranomaisviestejä ja asiakirjoja samalla tavalla kuin perinteistä postia.

- Tanskalaisista 89 prosenttia oli avannut digipostilaatikon vuoden 2015 loppuun mennessä. Tanskassa lakiin on kirjattu vapautus niille kansalaisille, jotka eivät pysty käyttämään sähköistä asiointia. Käytännössä oikeus olla ottamatta postilaatikkoa käyttöön annettiin myös niille, jotka eivät ole avanneet postilaatikkoaan. Muiden maiden kokemukset ovat Suomelle arvokkaita, kun teemme omaa lainsäädäntöä sähköisestä asioinnista, Vehviläinen toteaa.

Tukea ja apua sitä tarvitseville

Sähköisellä asioinnilla ei saavuteta kaikkia kansalaisia. Tämän vuoksi erilaisilla tukitoimilla varmistetaan, että kaikilla on asiointimahdollisuus. Yksi keino sähköisen asioinnin tukemiseen ovat yhteispalvelupisteet, joiden kehittämistä koskeva hallituksen esitys annetaan lokakuun 2016 aikana.

Valtiovarainministeriö on käynnistänyt myös hankkeen, jolla kehitetään digitaalisuutta tukeva asiakaspalvelun uutta toimintamallia vuoden 2017 loppuun saakka kestävien kokeilujen avulla (AUTA-hanke). Uudella toimintamallilla haetaan asiakaslähtöistä joustavuutta tukimuotoihin, joilla voidaan varmistaa digitaalisten palveluiden yhdenvertainen saavutettavuus ja käytettävyys.

Valmisteltavaksi tiekartta

Sähköisen postilaatikon valmistelun rinnalla laaditaan tiekartta muille palveluille, jotka olisivat jatkossa ensisijaisesti käytettävissä vain sähköisesti. Ensimmäiset niistä ovat jo valmiiksi käytössä olevia palveluja. Esimerkiksi veroilmoituspalvelut on kattavasti sähköistetty ja niissä sähköinen palvelu voidaan nopeasti asettaa ensisijaiseksi.

Työvoimahallinnon uudistaminen työllistymistä tukevaksi -kärkihankkeessa panostetaan digitaalisiin palveluihin, jotta kohtaanto-ongelma helpottaisi eli työ löytäisi tekijänsä. Työvoimapalveluissa nykyisten sähköisten palveluiden käyttöaste on 90 prosenttia, joten sähköisten palveluiden ensisijaisuus on työvoimapalveluissa käytännössä toteutunut.

Hallitus käsittelee tiekarttaa kevään 2017 aikana.

Lisätietoja:

Ministerin erityisavustaja Tuomas Vanhanen, puh. 02955 30216, tuomas.vanhanen(at)vm.fi

Erityisasiantuntija Olli-Pekka Rissanen, puh. 02955 30364, olli-pekka.rissanen(at)vm.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Kansalaisten viranomaisasioinnissa siirrytään paperikirjeiden sijaan käyttämään ensisijaisesti sähköistä postilaatikkoa. Hallitus linjasi asiaa koskevan lainvalmistelun käynnistämisestä strategiaistunnossaan maanantaina 26. syyskuuta. Tavoitteena on, että käyttövelvoite tulee voimaan vuonna 2018. Sähköiseen postilaatikkoon siirtyminen on osa hallituksen digitalisoidaan julkiset palvelut -kärkihanketta, jonka tavoitteena on käyttäjälähtöiset ja ensisijaisesti digitaaliset palvelut. - Siirtyminen sähköiseen postilaatikkoon tuo julkiselle hallinnolle merkittäviä säästöjä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomessa on 12 ministeriötä, jotka vastaavat omalla toimialallaan asioiden valmistelusta ja hallinnon toiminnasta.

# data[].attributes.headline
Creative Commons lisensoitujen kuvien yms. etsiminen

# data[].attributes.subject
Creative Commons lisensoitujen kuvien yms. etsiminen

# data[].attributes.attachment_link.description
Satoja miljoonia kuvia, videoita, ääniä, musiikkia ja tekstiä, joita voit käyttää omassa mediatuotannossasi. Voit myös julkaista omaa tuotantoasi osaksi maailman suurinta avoimen sisällön ekosysteemiä. Tämän mahdollistavat Creative Commons -lisenssit. Kun sinä teet jotain, saat automaattisesti yksinoikeudet siihen,

# data[].attributes.headline
Median seksisisällöt ja mediakasvatus (julkaistu 1.11.2016)

# data[].attributes.subject
Median seksisisällöt ja mediakasvatus (julkaistu 1.11.2016)

# data[].attributes.headline
Millaisia ongelmia älylaitteiden kanssa on ollut koulussanne?

# data[].attributes.subject
Millaisia ongelmia älylaitteiden kanssa on ollut koulussanne?

# data[].attributes.attachment_link.title
AnswerGarden " 2.11. Millaisia ongelmia älylaitteiden kanssa on ollut?

# data[].attributes.attachment_link.description
AnswerGarden is a new minimalistic brainstorm tool for online brainstorming, real time audience participation and classroom feedback.

# data[].attributes.body
Katso kuinka OPH ohjeistaa älylaitteiden käyttöä.

# data[].attributes.body
Tutustu
a) Mediataitokoulu.fi -palveluun. Valitse sieltä kiinnostuksesi mukaan materiaalipaketti, tutustu siihen ja tee siitä lyhyt tiivistelmä muille jaettavaksi. Tiivistelmässä on hyvä käydä ilmi palvelun/materiaalin nimi, käyttötarkoitus ja se, mihin itse sitä soveltaisit opetuksessasi/toiminnassasi.
TAI
b) Tutustu johonkin mediakasvatukseen liittyvään selvitykseen/tutkimukseen/kirjallisuuteen. Tee lyhyt tiivistelmä sisällön pääteemoista ja siitä kuinka voit hyödyntää tietoa omassa työssäsi.
TAI

c) Kuvaile oman koulusi mediakasvatuskäytäntöjä ja esitä lähteiden pohjalta kuinka sitä voisi kehittää.
TAI

d) Kokeile oppilaidesi kanssa etsiä CC-lisensoitua materiaalia. Kerro havainnoistasi täällä.

PALAUTUS ennen seuraavaa opetuskertaa Padlettiin.

# data[].attributes.body
Oma tuottaminen

Käyttötaidot
Osallisuus
Vaikuttaminen
Elämänhallinta

Tiedonhaku
Tulkintataidot
Kriittisyys
Viestintä ja vuorovaikutus