# data[].attributes.headline
Flipped classroom/Omvendt
undervisning er
en undervisningsform for blandet
læring hvor
elevene eller studentene ser videoforelesninger på nett (oftest hjemme) og
bruker tiden på lærestedet til å oppgaveløsning og gruppearbeid. Denne
undervisningsformen snur opp ned på det som tradisjonelt har vært
undervisning/forelesninger og hva som er lekser/oppgaveløsning. Målet er å
frigjøre lærernes tid fra enveiskommunikasjon til personlig veiledning. Dessuten gir det elevene og studentene
mulighet til følge undervisning tilpasset eget nivå og i eget tempo når de har
tid, noe som gir nær ubegrensede muligheter for spoling og repetisjon.

# data[].attributes.subject
Flipped classroom/Omvendt
undervisning er
en undervisningsform for blandet
læring hvor
elevene eller studentene ser videoforelesninger på nett (oftest hjemme) og
bruker tiden på lærestedet til å oppgaveløsning og gruppearbeid. Denne
undervisningsformen snur opp ned på det som tradisjonelt har vært
undervisning/forelesninger og hva som er lekser/oppgaveløsning. Målet er å
frigjøre lærernes tid fra enveiskommunikasjon til personlig veiledning. Dessuten gir det elevene og studentene
mulighet til følge undervisning tilpasset eget nivå og i eget tempo når de har
tid, noe som gir nær ubegrensede muligheter for spoling og repetisjon.

# data[].attributes.headline
Vladimir Propp:

Propp sammenlignet 100 eventyr av typen «undereventyr» og
utledet fra disse en rekke mer og mindre konstante funksjoner. Han fant 31
funksjoner som utgjør en grammatikk for eventyra, men modellen er senere
forenklet. Her kommer de 11 som man har kommet fram til:        1.      
Mangel og/eller ugjerning                            2.      
Oppdrag                                                          3.      
Reise                                                            4.      
Kvalifiserende prøve                                  5.      
Helten tar imot magiske hjelpemidler     6.      
Kamp (hovedprøve)                                   7.      
Seier                                                            8.      
Mangel/ugjerning                                       9.      
Hjemkomst                                                  10.  
Glorifiserende prøve                                     11.  
Bryllup                                                             Man finner ikke alle disse i alle eventyr, og et langt
eventyr kan ha flere sekvenser. 

Reglene kan generere eventyr i det uendelige og er en
ressurs når barn skal utvikle sjanger- og fortellerkompetanse.

# data[].attributes.subject
Vladimir Propp:

Propp sammenlignet 100 eventyr av typen «undereventyr» og
utledet fra disse en rekke mer og mindre konstante funksjoner. Han fant 31
funksjoner som utgjør en grammatikk for eventyra, men modellen er senere
forenklet. Her kommer de 11 som man har kommet fram til:        1.      
Mangel og/eller ugjerning                            2.      
Oppdrag                                                          3.      
Reise                                                            4.      
Kvalifiserende prøve                                  5.      
Helten tar imot magiske hjelpemidler     6.      
Kamp (hovedprøve)                                   7.      
Seier                                                            8.      
Mangel/ugjerning                                       9.      
Hjemkomst                                                  10.  
Glorifiserende prøve                                     11.  
Bryllup                                                             Man finner ikke alle disse i alle eventyr, og et langt
eventyr kan ha flere sekvenser. 

Reglene kan generere eventyr i det uendelige og er en
ressurs når barn skal utvikle sjanger- og fortellerkompetanse.

# data[].attributes.headline
Eventyrsjangeren:                                                                                          Eventyr er en type kulturbærende fortellinger
som har opphav i muntlig fortellertradisjon, og er felleseie for en bestemt
kulturkrets. Andre eksempler på slike fortellinger er; myter, bibelfortellinger,
legender, sagn og fabler. Eventyr kan ha sitt opphav i eller være preget av noen
av disse.

·  Slike fortellinger er et uttrykk for identitet
og verdier, og tematiserer allmenn-menneskelige, eksistensielle vilkår og
idealer for menneskelig samhandling. Mange metaforer vi bruker i dagligspråket kommer
fra disse (For eksempel «en slange i paradiset»). Eventyrene kjennetegnes ved bestemte formular
som innleder og avslutter fortellingen, og er bygd opp ut i fra noen faste
mønster, og kan deles inn i forskjellige kategorier.    Sjangeren er forsøkt systematisert av flere.                                                  Tre av disse er: Russeren
Vladimir Propp, som fant felles funksjoner i eventyr som han sammenlignet. Aktantmodellen, som avdekker forholdene mellom
aktørene i eventyret. Folkloristen Axel Olrik, som systematiserte «episke
lover for folkediktinga»

 

# data[].attributes.subject
Eventyrsjangeren:                                                                                          Eventyr er en type kulturbærende fortellinger
som har opphav i muntlig fortellertradisjon, og er felleseie for en bestemt
kulturkrets. Andre eksempler på slike fortellinger er; myter, bibelfortellinger,
legender, sagn og fabler. Eventyr kan ha sitt opphav i eller være preget av noen
av disse.

·  Slike fortellinger er et uttrykk for identitet
og verdier, og tematiserer allmenn-menneskelige, eksistensielle vilkår og
idealer for menneskelig samhandling. Mange metaforer vi bruker i dagligspråket kommer
fra disse (For eksempel «en slange i paradiset»). Eventyrene kjennetegnes ved bestemte formular
som innleder og avslutter fortellingen, og er bygd opp ut i fra noen faste
mønster, og kan deles inn i forskjellige kategorier.    Sjangeren er forsøkt systematisert av flere.                                                  Tre av disse er: Russeren
Vladimir Propp, som fant felles funksjoner i eventyr som han sammenlignet. Aktantmodellen, som avdekker forholdene mellom
aktørene i eventyret. Folkloristen Axel Olrik, som systematiserte «episke
lover for folkediktinga»

 

# data[].attributes.body
Den tredje modellen er Axel Olriks episke lover, som også består av seks punkt: innledningsloven, tretallsloven, , gjentakelsesloven, fremvekstloven, bakvektsloven og hvileloven. Innledningsloven har en trefaset hjemme-borte-hjemme-struktur. Det starter i ro med ”Det var en gang ..”, og beveger seg over i det spennende og konfliktpreget. Tretallsloven gjør eventyret fyldig og forutsigbart. Mens gjentakelsesloven bygger fortellingen opp mot høye- og vendepunkt. Fremvekstloven sikrer at den med høyest rang blir nevnt først: foreldrene før barna, den eldste før den yngre. Et unntak er eventyret om Bukkene Bruse, der den yngste nevnes først. Deretter har vi bakverksloven der den som er viktigst for handlingen nevnes sist. Til slutt har vi hvileloven som skal være nedtrappende slutt med oppsummerende ord og en lykkelig slutt.

# data[].attributes.body
En annen analysemodell er Algirdas Greimas aktantmodell. Modellen avdekker hvilket forhold de ulike aktørene i eventyret har til hverandre. Aktantmodellen har seks faste punkt som består av giver, objekt, mottaker, hjelper, subjekt og motstander. Videre har modellen tre akser: prosjekt-, konflikt- og kommunikasjonsaksen. I prosjektaksen finner vi subjekt og objekt. Subjektet er helten som har et prosjekt han arbeider aktivt for å nå, Askeladden vil vinne prinsessa og halve kongeriket. Målet kalles for objektet, og er i dette tilfellet prinsessa. Konfliktaksen består av en hjelper og en mostander av helten. Hjelpen kan være magiske hjelpemiddel eller egenskaper helten selv har. Mot helten og hjelperen står motstanderen, som vil hindre helten i å nå målet, for eksempel arrogante brødre i ”Askeladden og de gode hjelperne”. I den siste aksen, kommunikasjonsaksen, finner vi giver, objekt og mottaker. Giveren overfører til helten det objektet han ønsker seg. Ofte vil giveren være foreldrene til objektet, som kongen. Deretter har vi en mottaker, altså den som får prinsessa og halve kongeriket. Derfor blir hovedregelen at subjektet og mottakeren er samme person, nemlig Askeladden i dette tilfellet.