# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det er vigtigt at være opmærksom på, om en elev, studerende eller kursist har være testet tidligere, før man gennemfører en test.

Når der oprettes en test vil der være en kolonne med overskriften "Tidligere testet", hvori der står, om en testdeltager tidligere er testet. Det gælder dog kun, når du opretter en test ved at trykke Opret test -> Elever på en institution -> ' Institutionens navn'.

Se nedenstående eksempel.

I situationer, hvor der er brug for at oprette en test via CPR-nummer kan man først se, om testtageren har været testet tidligere, når testdeltageren er logget ind og har startet testen. Når testdeltageren har startet testen, vil du som testvejleder øverst på Testoverblik-siden kunne se, hvilke testdeltagere, der har været testet før.

Bemærk at der kun må oprettes en test via CPR-nummer, når der er tale om en borger, som ikke er indskrevet på en institution og man har et arbejdsmæssigt behov for dette og det i øvrigt er dækket af retsgrundlaget for behandling af personoplysninger som beskrevet i oplysningspligten.
Hvis Man som Testvejleder kan se, at eleven, den studerende eller kursisten tidligere er testet, skal der ikke tages en ny test.
Vejledningen fra Børne- og Undervisningsministeriet er, at Ordblindetesten gennemføres en enkelt gang i elevens, den studerendes eller kursistens skole- og uddannelsesforløb. Hvis den tidligere test viser, at eleven, den studerende eller kursisten er ordblind (rød score) er denne diagnose gældende resten af livet.

Hvis testen er oprettet med CPR-nummer og du først bliver opmærksom på en tidligere test, når testen er gået i gang. Skal du stoppe og slette testen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvordan ser jeg om en testtager har været testet før? - Styrelsen for It og Lærings vidensbase - Global Site

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er vigtigt at være opmærksom på, om en elev, studerende eller kursist har være testet tidligere, før man gennemfører en test.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I skoleåret 2022/2023 er 13 procent af eleverne i folkeskolens 9.klasse testet ordblinde i løbet af deres skoletid. Det svarer til næsten hver 8. elev. Derudover er fire procent testet usikre i fonologisk kodning og har altså langsom og upræcis omsætning af bogstaver.

Det viser opdaterede tal for sidste skoleår.
Figur 1: Andel 9. klasseelever i folkeskolen i skoleåret 2022/2023, der er testet for ordblindhed i løbet af deres skoletid.
Opgjort blandt elever i 9. klasse på folkeskoler (ekskl. specialskoler for børn) pr. 30. september 2022 og omfatter ordblindetest foretaget fra 3. - 9. klasse. Elever med flere test er opgjort efter følgende hierarki: 1) ordblind, 2) usikker fonologisk kodning og 3) ikke ordblind.

Andelen af elever, der er blevet testet for ordblindhed i løbet af deres skoletid, og andelen af elever, der er blevet testet ordblinde, er begge steget med ét procentpoint fra skoleåret 2021/2022 til 2022/2023. De elever, der afsluttede 9. klasse i skoleåret 2022/2023, er blot anden årgang, der har kunnet blive tilbudt en ordblindetest i løbet af deres skoletid fra 3. klasse, fra hvilket tidspunkt Ordblindetesten kan anvendes.

Ordblindetesten

I februar 2015 offentliggjorde Undervisningsministeriet en national ordblindetest, Ordblindetesten, som kan identificere elever, studerende og kursister med ordblindhed på tværs af uddannelser - fra grundskolens 3. klasse og til de videregående uddannelser og voksenuddannelser.

Testen skal medvirke til, at ordblinde kan deltage ligeværdigt i skole, uddannelse og arbejdsliv på trods af deres vanskeligheder.

Ordblindetesten bygger på viden om de specifikke læse- og stavevanskeligheder, der karakteriserer ordblindhed.

Ordblindetesten giver en sikker og ensartet identifikation af ordblindhed.

Ordblindetesten er IT-baseret, selvscorende og indeholder et spørgeskema om læsefærdigheder og tre test; én test, der undersøger elevens færdigheder i at koble bogstav og lyd, én test, der undersøger elevens færdigheder i at koble lyd og bogstav, og én test, der undersøger elevens basale ordforråd.

Ordblindetesten udregner en samlet testscore for eleven.

Testresultatet er korrigeret for gættesandsynlighed og for enkelte særligt langsomme svar.

På basis af resultatet på Ordblindetesten inddeles de testede elever i tre kategorier: Ordblind, usikker fonologisk kodning og ikke ordblind.

Ordblindetesten afdækker således ikke elevens stavefærdigheder, sprogforståelse, læseforståelse m.m.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cirka en ud af otte af eleverne i folkeskolens 9. klasse er ordblinde

# data[].attributes.attachment_link.description
I skoleåret 2022/2023 er 13 procent af eleverne i folkeskolens 9.klasse testet ordblinde i løbet af deres skoletid. Det svarer til næsten hver 8. elev. Derudover er fire procent testet usikre i fonologisk kodning og har altså langsom og upræcis omsætning af bogstaver. Det viser opdaterede tal for sidste skoleår.

# data[].attributes.body
Information om den nationale ordblindetest der kan benyttes fra 3.klasse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ordblindhed er en internationalt anerkendt diagnose. Ordblindetesten bygger på viden om de specifikke læse- og stavevanskeligheder, der karakteriserer ordblindhed. Ordblindetesten giver en sikker og ensartet identifikation af ordblindhed.

Ordblindetesten kan være med til at sikre, at ordblinde personer får mere smidige overgange mellem uddannelser og uddannelsesniveauer.

Bruges kun ved mistanke

Ordblindetesten er et redskab til at identificere ordblindhed blandt elever, studerende og kursister, som viser tegn på ordblindhed. Personen skal derfor kun testes, hvis der er mistanke om ordblindhed.

Testen skal medvirke til at sikre, at ordblinde personer kan deltage ligeværdigt i skole, uddannelse og arbejdsliv på trods af deres læsevanskeligheder.

Bruges kun af fagpersoner

Ordblindetesten kan kun anvendes af fagpersoner med viden om læsning og læsevanskeligheder, som samtidig har fået en grundig indføring i, hvordan testen anvendes.

Det er skolelederen på den enkelte skole/institution, som vurderer, hvilke personer, der skal testes med Ordblindetesten. Og det er skolelederens ansvar at udpege den eller de læsevejledere/testvejledere, der har kompetence til at varetage funktionen som testvejleder til test med Ordblindetesten.

Faktaboks

5-7 procent af befolkningen er ordblinde.

Mennesker med ordblindhed har vanskeligheder med at lære at læse skrevne ord, fordi de har svært ved at forbinde bogstaver med deres lyde.

Ordblindetesten kan anvendes fra marts 3. klasse og op i grundskolen, på ungdomsuddannelser, videregående uddannelser samt voksenuddannelser.

Ordblindetesten er udviklet af ministeriet i samarbejde med Socialstyrelsen, Center for Læseforskning, Københavns Universitet og Skoleforskningsprogrammet, IUP, Aarhus Universitet.

Ordblindetesten er finansieret af Styrelsen for Undervisning og Kvalitets midler til udviklingsprojekter.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ordblindetesten - en national ordblindetest

# data[].attributes.attachment_link.description
Ordblindhed er en internationalt anerkendt diagnose. Ordblindetesten bygger på viden om de specifikke læse- og stavevanskeligheder, der karakteriserer ordblindhed. Ordblindetesten giver en sikker og ensartet identifikation af ordblindhed. Ordblindetesten kan være med til at sikre, at ordblinde personer får mere smidige overgange mellem uddannelser og uddannelsesniveauer.

# data[].attributes.body
Information om prøver på særlige vilkår

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Formålet med at tilbyde nogle elever prøve på særlige vilkår er at sidestille disse elever med andre elever i prøvesituationen. Det er en forudsætning, at der med et tilbud om særlig tilrettelæggelse af en prøve ikke sker en ændring af prøvens faglige niveau.

Vejledningen herunder om prøve på særlige vilkår og fritagelse præciserer og forklarer regler og rammer for aflæggelse af prøver på særlige vilkår og fritagelse fra prøve. Skolelederen kan tilbyde særlige vilkår til elever med fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse og tilsvarende vanskeligheder. I vejledningen tydeliggøres de muligheder, som skolelederen og undervisere har for at tilrettelægge folkeskolens 9.- og 10.-klasseprøver på særlige vilkår.
Du kan læse vejledningen her (pdf)
Fritagelse for aflæggelse af en obligatorisk prøve

Elever med funktionsnedsættelser skal ligesom alle andre elever som det helt klare udgangspunkt aflægge alle folkeskolens obligatoriske prøver. Kravet om, at eleverne skal aflægge alle de obligatoriske prøver, gælder for alle elever i grundskolen uanset, hvilken institutionstype elevens skole hører ind under, med mindre der er tale om en fri grundskole, efterskole, fri fagskole eller ungdomsskole, der har meddelt ministeriet, at de ikke afholder folkeskolens prøver.

Skolens leder træffer afgørelse om, at en elev, for hvem prøveaflæggelse på grund af betydelig funktionsnedsættelse eller utilstrækkelige danskkundskaber ikke skønnes hensigtsmæssig, kan fritages for at aflægge folkeskolens obligatoriske prøver. Afgørelsen om fritagelse forudsætter, at der er forinden er taget stilling til, om eleven vil kunne aflægge prøve på særlige vilkår.

Fritagelse kan omfatte en eller flere prøver eller delprøver. Fritagelse kan f.eks. ske for følgende typer af elever:

Elever med multiple funktionsnedsættelser uden verbalt sprog

Elever med svære generelle indlæringsvanskeligheder

Elever der lige er ankommet til Danmark, og som ikke taler eller forstår dansk i et omfang, så deltagelse giver mening

Du kan læse mere om fritagelser i vejledningen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Formålet med at tilbyde nogle elever prøve på særlige vilkår er at sidestille disse elever med andre elever i prøvesituationen. Det er en forudsætning, at der med et tilbud om særlig tilrettelæggelse af en prøve ikke sker en ændring af prøvens faglige niveau.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Enkelte af de testmaterialer vi har udviklet på Center for Læseforskning er tilgængelige her på siden og kan frit benyttes af enkeltpersoner til udredning. Se mere under de enkelte test. Testmaterialerne må ikke kopieres eller videreformidles på nogen måde.

Ordafkodning og stavning

Test af udnyttelse af skriftens lydprincip i ordafkodning. Individuel og gruppeprøve bl.a. til screening for ordblindhed. Standarder fra 7.kl. til voksne, både ordblinde og normale læsere.

Testen afdækker, hvor let eller svært deltageren har ved at tilegne sig basale afkodningsfærdigheder på et lille, nyt alfabet. Testen er udviklet mhp. mere sikker identifikation af ordblinde voksne med dansk som andetsprog.

Rapport

Læs rapport om Dynamisk ordblindetest.

Testen

Testen og vejledningen findes ikke frit tilgængeligt. Testen stilles til rådighed for landets voksenuddannelsescentre (VUC) af Undervisningsministeriet.

Netbaseret test af ordblindhed til brug i hele uddannelsessystemet fra 3. klasse og opefter. Testen kan således både bruges til elever i grundskolen, i ungdomsuddannelser og til studerende op til lange videregående uddannelser.

Adgang til testen og det tilhørende testvejledermodul kræver, at man er tilknyttet en uddannelsesinstitution. Testen stilles til rådighed for uddannelsesinstitutioner af Undervisningsministeriet på denne side. Der findes vejledninger om oprettelse af brugere, kontaktoplysninger til support m.v. under "Relevante dokumenter" på testvejledersiden.

Test af ordblindhed, som tidligere var grundlag for henvisning til ordblindeundervisning for voksne. Den er nu erstattet af Den tværgående ordblindetest. O-testen findes ikke frit tilgængeligt.

Læs rapport om testen.

En række sprog- og læsestest (pdf) med resultater fra begyndelsen af børnehaveklassen og begyndelsen af 1. klasse (hvor intet andet er anført). Testene ligger som en samlet pdf-fil, og der kan derfor ikke linkes direkte til de enkelte test. I stedet er der nedenfor angivet sidetal på de enkelte test i pdf-filen.

Test
Sidetal

Ordlæsning: og 30 ord 30 nye ord (1.-3. klasse)

15-25

Ordlæsning: 40 ord og 40 nye ord (fra ca. 3. klasse)

26-31

Testen afdækker, om deltagerne hurtigt kan genkende og forstå skrevne ord med flere betydningsdele (morfemer). Opgaven er at finde det ord blandt fire som IKKE har et morfem til fælles med de øvrige ord - fx venlig / venstre / veninde / venskab. Det rigtige svar er venstre(se instruktionen).

Deltagerne får 2 minutter til at løse så mange af i alt 32 opgaver som muligt.

Prøven er udviklet af Holger Juul.

I en afprøvning med 118 elever i slutningen af 8. klasse (2015) var gennemsnittet 15,0 rigtige; standardafvigelsen var 4,2. Eleverne kom fra to københavnske folkeskoler hvor gennemsnitskaraktererne i dansk ved folkeskolens afgangsprøve i de foregående år havde ligget tæt på landsgennemsnittet.

Testen afdækker, om deltagerne hurtigt kan genkende den korrekte stavemåde af ord. Opgaven er at finde det ord, der er rigtigt stavet, blandt fire ord, der lyder helt eller næsten ens, når de udtales.

Deltagerne får 3 minutter til at løse så mange af i alt 52 opgaver som muligt.

Prøven er udviklet af Anna Steenberg Gellert.

For nærmere oplysninger om prøven (bl.a. prøveresultater fra voksne FVU-kursister med videre), se denne rapport:
Gellert, A. S., & Elbro, C. (2008). Rapport om udvikling og afprøvning af Vejledende Læsetest for Voksne i papirversion og it-version. København: Undervisningsministeriet.

Læseforståelse

Testen giver en hurtig vurdering af voksnes faktiske læsefærdigheder. Den giver også en helt uformel vurdering af resultatet.

Vejledende Læsetest for Voksne er udviklet til brug for uddannelsesinstitutioners og jobcentres vejledning af voksne, der enten ønsker at deltage i læse-, stave-, skriveundervisning eller overvejer at deltage i en sådan undervisning.

Testen findes ikke frit tilgængeligt. Undervisningsministeriet stiller testen til rådighed for landets voksenuddannelsescentre (FVU) og arbejdsmarkedsuddannelser (AMU).

Hent vejledning til testen (pdf).

Et materiale til afdækning af unges og voksnes funktionelle læsefærdighed.

Testen og vejledning til testen kan lånes på biblioteket eller købes gennem forlaget Hogrefe.

En avanceret test af læseforståelse og stavning til 1. g og tilsvarende. Testen kan være med til at forudsige, hvordan det går den unge i den gymnasiale uddannelse.

Vejledning

Ordforrådstest

Testen er en impressiv ordforrådsprøve, der kan afvikles som gruppeprøve. Eleven hører et ord og skal efterfølgende vælge hvilket af 3 sagte ord, der har samme betydning. Prøven er således uafhængig af elevernes afkodningsfærdighed. Der er 25 opgaver i prøven.

Læs om testen og hent materiale.

# data[].attributes.attachment_link.description
Enkelte af de testmaterialer vi har udviklet på Center for Læseforskning er tilgængelige her på siden og kan frit benyttes af enkeltpersoner til udredning. Se mere under de enkelte test. Testmaterialerne må ikke kopieres eller videreformidles på nogen måde. Test af udnyttelse af skriftens lydprincip i ordafkodning. Individuel og gruppeprøve bl.a.

# data[].attributes.body
af Dorthe Klint Petedersen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I begyndelsen af 2015 lancerede Undervisningsministeriet Ordblindetesten, der blev stillet frit til rådighed for alle skoler i Danmark. Rigtig mange har taget testen til sig og anvender den til diagnosticering af ordblindhed blandt elever i grundskolen. Det er dejligt, at kommunerne har taget redskabet til sig, men det er vigtigt, at man udelukkende bruger testen, når der er en begrundet mistanke om ordblindhed. Denne artikel forklarer, hvorfor det er vigtigt, og hvad en begrundet mistanke bør basere sig på.

Der skal være tydelige tegn på ordblindhed før du bruger den som testredskab.

HVAD ER ORDBLINDHED?

Ordblindhed defineres som markante vanskeligheder med at lære at læse og skrive på trods af relevant undervisning. Vanskelighederne skyldes langsom og upræcis omsætning af bogstaver og bogstavfølger til sproglyde (vanskeligheder med skriftens fundamentale lydprincip). Denne grundlæggende vanskelighed giver usikker læsning især af nye ord, og den giver langvarige staveproblemer (Lyon m.fl., 2003; Elbro, 2012).

HVAD ER ORDBLINDETESTEN - OG HVAD KAN DEN BRUGES TIL?

Ordblindetesten er et elektronisk redskab til at opdage en elevs vanskeligheder med at forbinde bogstaver og lyde i læsning og stavning. På baggrund af elevens resultat fra Ordblindetesten udregnes en ordblindetestscore, der viser, om eleven har så store vanskeligheder med at bruge skriftens lydprincip, at man vil kategorisere eleven som 'ordblind'.

Ordblindetesten svarer altså på, hvorvidt en elev er ordblind eller ej. Men eftersom testen ikke vurderer, om det rent faktisk er de rigtige elever, der er blevet udvalgt til at blive testet, er det afgørende, at skolens læsevejleder og dansklærere er opmærksomme på netop dette. Ordblindetesten kan og skal ikke bruges til at screene klasser. Det er udelukkende et redskab til at teste elever, hos hvem der er en begrundet mistanke om ordblindhed. Denne artikel opridser, hvilke informationer og iagttagelser en sådan mistanke skal basere sig på.

ER DER TEGN PÅ ORDBLINDHED I ELEVENS STAVNING OG LÆSNING?

Læsning er et komplekst samspil mellem en lang række færdigheder, og derfor kan der også være flere forskellige årsager til, at en elev har vanskeligheder med at læse, forstå og skrive tekster. Ordblindetesten undersøger udelukkende elevens evne til at bruge skriftens lydprincip, og man skal derfor have en begrundet mistanke om, at det er her elevens primære vanskeligheder ligger. Hvis eleven især har vanskeligt ved opgaver, hvor man skal læse og forstå tekster, men ikke har de store vanskeligheder med at stave og afkode ord, så tyder det ikke på, at eleven har ordblindevanskeligheder, og man bør derfor ikke teste med Ordblindetesten. En mistanke opstår ofte, fordi en elev ikke klarer læse- og stavetest svarende til klassetrinnet, men en mistanke bør ikke kun basere sig på en sådan læse- og stavetest, det kan også være dansklærerens iagttagelser af elevens læsning og stavning i skolehverdagen.

HVAD SKAL MAN VÆRE SÆRLIG OPMÆRKSOM PÅ?

Man skal som dansklærer være særligt opmærksom, hvis eleven er eller var meget længe om at komme i gang med den første læse- og staveudvikling på trods af en ihærdig indsats hjemme og i skolen. Måske bliver eleven ved med at gætte på ordene i stedet for at bruge bogstavernes lyde til at lydere sig gennem ordene? Måske er det svært at afkode, hvilke ord eleven skriver? Og måske kan eleven heller ikke selv læse dem efterfølgende?

Hvis man er dansklærer på mellemtrinnet, og eleven er ny for en, kan det også være relevant at tage en samtale med elevens dansklærer fra indskolingen for at høre dennes iagttagelser. Her viser det sig måske, at eleven havde problemer med opgaver, der krævede opmærksomhed på sproglyd, eller problemer med at lære bogstavernes lyde og lydere sig gennem ord.

ORDBLINDHED KOMMER TIL UDTRYK PÅ FORSKELLIGE MÅDER

Selvom der er helt særlige kendetegn ved ordblindhed i form af vanskeligheder med at koble bogstaver og lyde, og hermed vanskeligheder ved at bruge en lydstrategi i læsning og stavning, så vil ordblindhed komme til udtryk på forskellige måder hos de enkelte elever. En elev læser måske hurtigt og forsøger at genkende hele ord, hvilket fører til mange læsefejl, mens en anden elev langsommeligt staver sig gennem ordene og måske ikke laver lige så mange læsefejl, men til gengæld læser ekstremt langsomt. Begge elever kan sagtens være ordblinde, selvom deres afkodningsvanskeligheder kommer til udtryk på forskellig vis. Resultatet for begge disse elever vil være, at deres læseudbytte, når de læser tekster, vil være forholdsvis begrænset.

HVORDAN HAR LÆSEUNDERVISNINGEN VÆRET?

Børn fødes ikke ordblinde, men fødes med nogle forudsætninger for at lære sprog og læsning. Børn i risiko for at udvikle ordblindhed har vanskeligheder med sprogets lydside, og de har derfor brug for en systematisk og struktureret indføring i sammenhængen mellem bogstav og lyd i den første læseundervisning. Det er derfor relevant at undersøge, hvordan elever på mellemtrinnet, der endnu ikke har knækket koden, er blevet undervist i indskolingen. Hvis læseundervisningen ikke har haft fokus på at lære eleven at bruge en lydstrategi i læsning og stavning, så bør man give eleven et intensivt bogstav-lydkursus inden man tester for ordblindhed med Ordblindetesten. Både Elbro og Lyons ordblindefinition indeholder en sætning om, at hvis eleven har vanskeligheder selvom eleven har modtaget relevant læseundervisning, så kan man ikke udelukke, at eleven alligevel har brug for effektiv læseundervisning.

ER DER ORDBLINDHED I FAMILIEN?

Det styrker mistanken om ordblindhed, hvis forældre eller andre familiemedlemmer har læse- og stavevanskeligheder. Det er veldokumenteret, at ordblindhed er arvelig. Så hvis du har en ordblind forælder, så er risikoen for at udvikle ordblindhed fire gange så stor. Samtaler med forældre kan også kaste lys over, hvordan elevens sproglige udvikling har været, om eleven har haft problemer med at blive opmærksom på sproget lydside (rimord, ord der begynder med samme lyd) og måske også med at lære lyden af nye ord.

HAR ELEVEN ANDRE VANSKELIGHEDER?

Ordblindetesten er afprøvet, og normerne er etableret med udgangspunkt i elever, der undervises i grundskolens almindelige fagundervisning eller på en ungdoms- eller voksenuddannelse. Derfor skal man have en formodning om, at ordblindevanskeligheden er den primære vanskelighed og ikke en del af en større og mere kompleks problemstilling.

Hvis eleven har generelle indlæringsvanskeligheder og på en række andre områder heller ikke klarer sig svarende til klassetrinnet, så giver det ikke mening at anvende et testredskab, der går ind og sammenligner med jævnaldrende elever. Samtidig vil det måske også være hensigtsmæssigt at anvende et testredskab, hvor opgaveløsningshastighed ikke på samme måde som i Ordblindetesten har en afgørende betydning.

På samme måde kan elever med ADHD måske have vanskeligheder med at fastholde koncentrationen, og her bør man overveje, om det måske vil være mere hensigtsmæssigt at anvende et individuelt testredskab, hvor der er mere interaktion mellem elev og testvejleder. Det er således svært at give et entydigt svar på, om det er meningsfuldt, at teste elever med andre vanskeligheder med Ordblindetesten. Det afhænger af en lang række faktorer, og det er nødvendigt med en læsefaglig vurdering, fx af læsevejlederen.

ELEVENS PRIMÆRE PROBLEM SKAL VÆRE AFKODNING OG STAVNING

Artiklen har opstillet en lang række fokuspunkter, som er værd at have i baghovedet, før man griber til Ordblindetesten. Det vigtigste er at observere, hvordan elevens vanskeligheder kommer til udtryk i læsning og stavning. Elevens primære problem skal være afkodning og stavning, og man skal have en hypotese om, at det skyldes vanskeligheder med at koble bogstaver og lyde. Man skal overveje nøje, om eleven eventuelt har andre vanskeligheder, der kan mudre billedet, og man skal sikre sig, at eleven har modtaget struktureret undervisning i skriftens lydprincip. At der er ordblindhed i familien, er ikke i sig selv nok til, at en elev skal testes. Der skal være nogle tydelige tegn på ordblindhed i elevens læsning og stavning, før man kaster sig over Ordblindetesten. Endelig er det vigtigt at overholde vejledningens anbefalinger om at teste i foråret, fordi normerne i testen er sat med udgangspunkt i dataindsamling i foråret.

Mange vil måske sige: hvorfor ikke teste for en sikkerheds skyld? Men det er helt forkert at tænke sådan. Ordblindetesten har kikkertblikket på og kommer ikke med indvendinger om, at denne elev ikke skulle være testet. En ordblindetest resulterer i en testrapport med en eventuel diagnose, der følger eleven gennem hele skoleforløbet. Der bliver iværksat tilbud med udgangspunkt i testresultatet, og det vil jo være fatalt for eleven, hvis han eller hun ender med at få et andet undervisningstilbud end det, der i virkeligheden er brug for.

................................................................................................
Dorthe Klint Petersen er sammen med Ina Borstrøm forfatter til læsesystemet Den første læsning, som er et af de allermest brugte læsesystemer i den danske grundskole. Deres tætte parløb startede på Københavns Universitet tilbage i 80'erne, hvor de begge læste audiologopædi og sammen skrev speciale om læsning i 1992. Herefter besluttede de at bruge og videreudvikle deres store viden om læsning, og de udviklede sammen Den første læsning, hvis gennemgående figurer, Ida og Emil, er blevet vores tids Søren og Mette.
LITTERATUR

Arnbak, E. & Borstrøm, I. (2007). Udvikling og afprøvning af procedure til identifikation af elever i risiko for dysleksi. Virum: Dansk Videnscenter for Ordblindhed.

Elbro, C. Elbros ordlister. Center for Læseforskning, Københavns Universitet. http://laes.hum.ku.dk/test/elbros_ordlister/om_ordlisterne/

Elbro, C. (2007). Læsevanskeligheder. København: Gyldendal.

Elbro, C. (2012): Den helt entydige ordblindetest. Ordblindhed i teori og praksis. In L. Pøhler

(Ed.), Dysleksi - en fælles nordisk udfordring (pp. 11-21). København: Landsforeningen af Læsepædagoger.

Lyon, G. R., Shaywitz, S. E., & Shaywitz, B. A. (2003): A definition of dyslexia. Annals of Dyslexia, 53.

Ordblindetestkonsortiet (2014b): Teknisk Rapport om

Ordblindetesten. Center for Læseforskning, Københavns Universitet, og Skoleforskningsprogrammet, IUP, Aarhus Universitet.

# data[].attributes.attachment_link.description
I begyndelsen af 2015 lancerede Undervisningsministeriet Ordblindetesten, der blev stillet frit til rådighed for alle skoler i Danmark. Rigtig mange har taget testen til sig og anvender den til diagnosticering af ordblindhed blandt elever i grundskolen. Det er dejligt, at kommunerne har taget redskabet til sig, men det er vigtigt, at man udelukkende bruger testen, når der er en begrundet mistanke om ordblindhed.

# data[].attributes.attachment_link.description
See all the wonderful things mette_bech8 has made

# data[].attributes.body
Information om ordblinderisikotesten der benyttes i 0.-1. klasse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det er veldokumenteret, at nogle børn har større risiko for at udvikle ordblindhed end andre. Med Risikotest for ordblindhed er det muligt at teste elever for, om de er i risiko for at udvikle alvorlige afkodningsvanskeligheder, herunder ordblindhed. Risikotest for ordblindhed kan anvendes i slutningen af børnehaveklassen, i midten af 1. klasse og i slutningen af 1. klasse.

Hvis eleverne tidligt får den nødvendige ekstra støtte og opmærksomhed i forbindelse med læseundervisningen, er det muligt at forebygge og reducere deres læsevanskeligheder. Derfor er det relevant allerede i de første skoleår at finde de elever, der er i risiko for at udvikle ordblindhed.

Risikotest for ordblindhed udnytter kendte sammenhænge mellem udvalgte forudsætninger i børnehaveklassen og 1. klasse og senere vanskeligheder i elevernes læseudvikling. Forudsætningerne er blandt andet bogstavkendskab, færdigheder i at sammenkæde bogstavlyde og begyndende ordlæsning.

Fakta

Alt materiale til Risikotest for ordblindhed findes på en lukket hjemmeside, som kræver login og adgangskode. Login til Risikotest for ordblindhed. Skolelederen kan rekvirere login ved at sende mail til ordblindhed@uvm.dk.

Det estimeres, at 5-7 procent af befolkningen er ordblinde.

Ordblinde har vanskeligheder med at lære at læse skrevne ord, fordi de har svært ved at forbinde bogstaver med deres lyde.

Risikotest for ordblindhed kan bruges af fagpersoner med viden om læsning og læsevanskeligheder samt erfaring med testning i børnehaveklassen og 1. klasse.

Elever, der viser tegn på specifikke læsevanskeligheder, skal af skolens leder tilbydes Risikotest for ordblindhed senest på 1. klassetrin.

Elever med en ordblind forælder skal ligeledes tilbydes Risikotest for ordblindhed, medmindre skolens leder efter samråd med elevens forældre vurderer, at der ikke er behov for det.

Risikotest for ordblindhed er finansieret af TrygFonden, Socialstyrelsen og Ministeriet for Børn, Undervisning og Ligestilling.

Henvendelser om Risikotest for ordblindhed skal sendes til ordblindhed@uvm.dk.

# data[].attributes.attachment_link.description
Information om hvordan risikotesten kan bruges til at udpege elever med risiko for ordblindhed