# data[].attributes.body
O pojmu axiologie jsem slyšela poprvé a hned ze začátku přednášky mě toto téma velmi zaujalo, a to především díky spojení pedagogiky s filosofií (potažmo historií). Zmíněnou přednášku jménem Axiologický a kulturní rozměr sociální pedagogiky vedl velmi poutavě František Trapl, Ph.D. Jelikož mám ráda historii a zajímám se o společenská témata jako jsou gender, náboženství, socioekonomické třídy či rasa, bylo pro mě mnoho poznatků z přednášky velmi přínosných a mnoho věcí objasňujících.

# data[].attributes.body
Anxiologii vemezujeme jako filosofickou disciplínu, která studuje hodnoty a hodnocení.
Studium hodnot umožňuje definovat, co vlastně tvoří specifický životní styl konkrétního jedince, rodiny, generace, společenské skupiny, země, epochy (Kučerová, 1996).
V axiologii znamená hodnotit volit mezi kvalitami, vybírat, dávat přednost a odmítat na základě určitých kritérií, standardu a vzorců, neznamená tedy poměřovat kvantitu (Kučerová, 1996).

# data[].attributes.body
Schopnost adekvátně, kvalitně a odpovědně volit a vybírat, ale také odmítat, považuje Prudký za významnou úlohu hodnot a hodnotové kompetence občanů (Prudký, 2009).
Pochopitelně existuje mnoho různých definicí pojmů hodnota a hodnotová orientace. Prudký shrnul různé rozlišení hodnot do jedné definice: Hodnoty jsou pojmy nebo přesvědčení vztahující se k žádoucím cílům, nebo jsou zdrojem chování, které přesahuje specifické situace a řídí výběr cílů, nebo slouží jako kritéria posouzení chování a jevů; v motivační složce osobnosti jsou uspořádané podle relativní důležitost. Podle Hofstede jsou hodnoty všeobecné tendence k dávání přednosti určitým stavům skutečnosti před jinými (Prudký, 2009).
Kučerová uvádí, že každý jednotlivec, ale i společenské skupiny uznávají různé hodnoty, odlišují se tím, co pokládají za důležité a žádoucí. Když hovoříme o hodnotách, máme na mysli nejen to, co je k životu nutné, potřebné a užitečné, ale i to, co milujeme, co je nám drahé, milé, co je blízké našemu srdci. (Kučerová, 1996).

# data[].attributes.headline
Hodnoty západní kultury (historické milníky)

# data[].attributes.subject
Hodnoty západní kultury (historické milníky)

# data[].attributes.body
Už jsme si odpověděli na otázku, co vlastně hodnoty znamenají. Dále je tedy na místě položit si další otázku, a to z čeho hodnoty západní kultury, které jsme součástí, vycházejí. Z prezentace dr. Trapla jsme se mohli dozvědět, že vyplývají z tzv. zázraků, neboli historicky významných milníků. Jako nejvýznamnější vymezujeme těchto pět:
1. Objevení Polis - vytvoření společnosti se zákony, které jsou dílem člověka, přispívající individuální svobodě, důraz na rozvoj vědy.
2. Starověký Řím - posiluje právo a individualitu.
3. Biblická etika - zodpovědnost za ostatní, odmítnutí normalizace zla, rovnost před Bohem.
4. 11. - 13. století - gregoriánské reformy obnovení římského zákona a úprava biblické etiky, rozvoj vzdělávání (univerzita).
5. Zrození liberální demokracie mnoho pokrokových myšlenek podporujících lidská práva včetně volebního práva, náboženskou a svobodu projevu, diplomacii, obchod, ekonomiku atd.

# data[].attributes.headline
Typologie hodnotové orientace - Spranger

# data[].attributes.subject
Typologie hodnotové orientace - Spranger

# data[].attributes.body
Mnoho filozofů a psychologů tuto tématiku zkoumalo a podrobně rozebíralo. Proto jsem se rozhodla vybrala a uvést zde tři teze, které se mi nejvíce líbily a věnují se různému členění hodnot. První je Sprangerova teorie hodnot, dále dělení hodnot podle Kučerové a na závěr Sakova hodnotová orientace.
Spranger vytvořil teorii hodnot, kde rozlišuje šest konkrétních typů jedinců, podle toho, na co jsou zaměřeni:
a) typ teoretický - směřuje k hledání pravdy, k uvažování, ke kritice a je racionální
b) typ ekonomický - měří všechno praktičností a užitečností, zaměřuje se na prosperitu a kumulování majetku
c) typ estetický - vidí nejvyšší hodnotu ve formě a harmonii, je individualista a soběstačný
d) typ sociální - je altruista a nesobecký člověk, láska je pro něj jedinou správnou formou lidského vztahu
e) typ politický - hodnotí nejvýše moc, je soutěživý, vyhledává vliv a možnost ovládat druhé
f) typ náboženský - je zaměřen k absolutním hodnotám, nejvyšší hodnotu vidí v jednotě, hledá mystickou náboženskou zkušenost

PEOPLEPILL. Eduard Spranger: German psychologist (1882 - 1963) - Biography, Life, Family, Career, Facts, Information. peoplepill.com [online]. [cit. 2019-11-28].
https://peoplepill.com/people/eduard-spranger/

# data[].attributes.headline
Typologie hodnotové orientace - Kučerová

# data[].attributes.subject
Typologie hodnotové orientace - Kučerová

# data[].attributes.body
1) Přírodní hodnoty:
- Vitální neboli životní hodnoty se vztahují především k fyziologickým potřebám (potřeba sytosti, tepla, pohybu, spánku, bezpečí, ochrany a péče atd.). Tendence je udržet, prosadit, uchovat a rozvinout je nejsilnější.
- Sociální hodnoty - vyplývají a týkají se vztahu člověka k druhým, ale i k sobě samému (člověk má potřebu někam patřit, touží po citové odezvě, chce milovat a být milován, chce se podobat ostatním, zároveň má potřeby egotické, tj. chce se uplatnit a prosadit ve skupině soutěžit a mít úspěch, být uznáván, oceňován, mít prestiž).
2) Civilizační hodnoty:
Jsou podmínkou i výsledkem společenské organizace (od rodiny až po stát), komunikace (řeč, písmo, prostředky šíření informací), výroby a směny (technika, ekonomika) a společenského poznání (věda a kolektivní zkušenost).
3) Kulturní nebo také duchovní hodnoty:
Vnímáme je jako kulturu v užším slova smyslu. Patří sem lidská osobnost, hledání podstaty a smyslu života, sebereflexe (světový a životní názor, filozofie, náboženství), sebeřízení (morálka a mravnost) a sebevýraz (formování podle zákonů estetické krásy a umění).
(Kučerová, 1996)

# data[].attributes.body
V českém prostředí se na preferenci jednotlivých hodnot zaměřil především Sak, který se konkretizoval na mladou generaci ve věku 15–30 let. Na základě výsledků výzkumů vytvořil tuto hodnotovou orientaci:
a) egoisticko-materialistická - tvořená hodnotami jako majetek, plat, společenská prestiž, úspěch v zaměstnání
b) profesně-rozvojová - vzdělání, rozvoj vlastní osobnosti, zajímavá práce, úspěšnost v zaměstnání
c) reprodukční - životní partner, rodina, děti
d) globální - zdravé životní prostředí, mír a zdraví
e) liberální - svoboda, demokracie, soukromé podnikání
-f) sociální - veřejně prospěšná práce, politická angažovanost, užitečnost ostatním, společenská prestiž
g) hédonistická -  záliby a koníčky, přátelství a láska, je jistou alternativou k orientacím na rodinu, profesi, společnost či hromadění majetku
(Sak, 2000)

# data[].attributes.body
KUČEROVÁ, Stanislava. Člověk, hodnoty, výchova :kapitoly z filosofie výchovy. Brno: Vlastním nákladem, 1996.

PRUDKÝ, Libor. Inventura hodnot: výsledky sociologických výzkumu hodnot ve společnosti České republiky. Praha: Academia, 2009.

SAK, Petr. Proměny české mládeže. Praha: Petrklíč, 2000.

Prezentace Františka Trapla, Ph.D.: Axiologicky a kulturni rozmer socialni pedagogiky

PEOPLEPILL. Eduard Spranger: German psychologist (1882 - 1963) - Biography, Life, Family, Career, Facts, Information. peoplepill.com [online]. [cit. 2019-11-28].
https://peoplepill.com/people/eduard-spranger/