# data[].attributes.body
Under fortælleplan leder man efter mønstre i stilistiske valg: de 4 fokusområder.
Fortælleplanet styrer modtagerens fortolkning af handlingen. Fortælleren lægger spor ud, som man som tilskuer skal fange og fortolke.

Billeder: beskæring, komposition, synsvinkel

Kameraføring: klipning og klipperytme

Lyd: underlægningsmusik, effektlyde, reallyd

Ting: rekvisitter, symboler og locations

Vis klip fra slutscenen i Les Misérables.

Del klassen op i 2-4 grupper, hvor hver gruppe for én af nedenstående opgaver.
1.Læg mærke til billeder (beskæring, komposition, synsvinkel, lys)

2.Læg mærke til kameraføring (bevægelser, klipning)

3.Læg mærke til lyd (effektlyd og reallyd)

4.Læg mærke til ting, rekvisitter, location.
Indsæt svar i dialog med klassen.

# data[].attributes.body
Plot: det man konkret ser i filmen og i den rækkefølge, som det præsenteres.Typisk er plottet opbygget efter modeller, vi kender:
Berettermodellen
Plot-pointmodllen Aktantmodellen
Tryk for link

Story: den historie vi kan sammenstykke, når vi har set hele filmen. Her laver vi om på den fortalte rækkefølge, f.eks. kronologi eller resume af fortællingen. Story følger ofte kendte modeller for handlinger/grundfortællinger (f.eks. hjem-ude-hjem etc).

# data[].attributes.body
Vis kortfilmen Lovefield.
Tryk på link

Stop filmen efter anslaget:
hvad tror I, der vil ske?

Indsæt svar i dialog med klassen.

Stop filmen efter uddybningen: hvad har vi nu fået at vide?

Indsæt svar i dialog med klassen.

Lav en udfyldning af berettermodellen efter visningen: i hvilken rækkefølge ligger plottet?
Vi laver sammen et kronologisk resume af Lovefield.

Hvorfor der er forskel på plot og story?
Indsæt svar i dialog med klassen.

Hvordan kan berettermodellen udfyldes? Se billede nederst.
Indsæt svar i dialog med klassen.

Hvordan kan vi fortolke handlingen?
Indsæt svar i dialog med klassen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En spillefilm er en film i fuld spillelængde. Der er mange personer, der står bag en spillefilm. Filmindustrien er stor og der er stor konkurrence og mange penge at hente. Derfor bruges der mange kræfter på at lave store og flotte film, som kræver et stort og dygtigt hold bag filmen. Instruktøren er lederen af filmproduktionen, og produceren er den økonomisk ansvarlige for filmen.

Spillefilm hører til kategorien fiktion, da historien er opdigtet, eller inspireret af virkelige hændelser, hvor instruktøren kan fortolke og påvirke handlingen.

Genreblomst

Blomstens blade

Hovedroller, biroller og statister
En spillefilm bruger skuespillere til at spille personrollerne. Der bruges hovedroller, biroller og statister i en film.

For at kunne huske de kommede begreber nedenunder, kan du bruge denne sætning: Hovedrollen, som er karakteren Bent, spilles af skuespilleren Peter Jensen.

Hovedroller

Personerne i en film kaldes ofte for karakterer. En spillefilm har en eller få vigtige hovedkarakterer, som handlingen er koblet op på. Vi kender personens ønsker og motiver og vi følger personens udvikling igennem handlingen. Vi skal helst "rives med", og derfor er det vigtigt, at vi kan spejle os i karakteren og i det, der sker med den. Når handlingen gør sig afhængig af en hovedkarakters ønsker og motiver, kaldes det en "persondrevet handling".

Modstanderen: Filmens hovedkarakter har ofte en modstander, som står i vejen for at hovedkarakteren kan nå sit mål. Modstanderen er ofte hovedkarakterens modsætning har sine egne ønsker og motiver. I mange film, sørger instruktøren også for, at vi også kan spejle os i denne person. Dette gør handlingen mere kompleks og virkelighedstro, da vi jo, som mennesker, indeholder både godt og ondt.

Biroller

Biroller: Biroller er karakterer i filmen, som hovedkarakteren omgiver sig med eller møder og interagerer med i handlingen. Birollerne kan fx være venner, familie, eller bare en som hovedkarakteren møder og snakker med. Fælles for dem er, at de skal påvirke - eller have betydning for hovedkarakteren.

Statister

Statister er personer i baggrunden, som ofte er uden replikker og som fylder billedet op. De er med til at skabe miljøet i filmen. Fx krigere som løber bag helten, ansatte på kontoret som går rundt bag ved, eller bare mennesker i biler og på fortove i en by.

Sekvenser og scener
En spillefilm er sat sammen af sekvenser og scener, som inddeler filmens handling. Der bruges også mange slags filmelementer, for at "farve" filmens stil og udtryk. Læs mere om filmelementer.

Filmtekniske virkemidler
Dette er de tekniske redskaber som bruges til at påvirke filmens visuelle og auditive udtryk med (billede og lyd). Herunder klipning, kamerabevægelse, billedbeskæring, lyssætning, special effects og meget mere. Disse virkemidler er afgørende for om en film fx er uhyggelig, romantisk, action-præget osv. Læs mere om filmtekniske virkemidler.

Fortællekneb
For at gøre en film interessant og spændende, bruger filmgenren mange fortællekneb. Disse fortællekneb skal sikre, at publikum holdes fast og er opmærksomme igennem hele filmen, som ofte kan være lang. Fortællekneb er en måde at påvirke handlingen på. Fx ved hjælp af spændingsopbygning, cliffhangere, forviklinger og forudgreb. Læs mere om fortællekneb.

Plot og konflikt
Plot: Plottet er handlingens vigtigste og mest centrale elementer. Plottet er det som handlingen kan koges ned til, hvis man skal genfortælle den for andre. Læs mere om plot.

Konflikt: Konflikten er hovedpersonens udfordring - altså det som personen skal igennem for at nå sit mål. Det er konflikten, som driver filmen fremad, da vi som publikum er spændte på om det lykkedes for personen at "klare den". Læs mere om konflikt.

Genrer og undergenrer
Spillefilm optræder i mange forskellige genrer, undergenrer og blandingsgenrer. Disse er afgørerende for filmens udtryk og for hvilke typer personer, miljøer og stemninger, der optræder i filmen.

Filmgenrene giver os en ide om, hvad vi kan forvente af filmens udtryk. Fx ved vi at en gyserfilm sikkert bliver uhyggelig, inden vi skal se den i biografen. Nogle gange blandes genrer og undergenrer sammen - en såkaldt blandingsgenre. Et eksempel kunne være en gyser-komedie, hvor to genrer blandes med hinanden.

Mere om spillefilm

Spillefilm vs. roman: En spillefilm kan, på mange punkter, sammenlignes med en roman, da begge genrer bygger på fiktive eller virkelighedsinspirerede fortællinger, og hvor vi skal kunne relatere til karaktererne og de konflikter, som er i handlingen. Hvor romanen fortæller sin handling med ord, fortæller filmen sin handling med levende billeder og replikker. Derfor bliver det ofte meget forskelligt, hvad man får ud af de to genrer, også selvom det måske er den samme historie der fortælles.

I spillefilm og romaner finder man ofte lange og flerstrengede handlinger, med mange vigtige og forbundne personer. Dette står i modsætning til kortfilm og noveller, hvor handlingen ofte er kort, enstrenget, og hvor der kun er få vigtige personer.

Berettermodellen / Hollywoodmodellen: I mange år har filmindustrien været domineret af produktionsselskaberne i Hollywood (USA), som producerer de fleste store biograffilm. Disse hollywood-film har i mange år ofte opbygget handlingen udfra en berømt model, som er en spændingskurve, der skal sikre at publikum holdes fast hele filmen igennem. Denne model hedder på dansk: Berettermodellen eller Hollywoodmodellen. Der findes selvfølgelig flere måder at opbygge spænding på end med denne model. Læs mere om berettermodellen.

Format, genre eller undergenre?: Film findes i mange forskellige formater. Disse er inddelt i genrer og derefter undergenrer.

Film kan inddeles i formater. Fx spillefilm, kortfilm, novellefilm, journalistiske film, reklamefilm.

Formater kan igen inddeles i filmgenrer. Fx spændingsfilm, komedie, gyserfilm osv.

Filmgenrer kan igen inddeles i undergenrer. Fx kan spændingsfilm inddeles i krigsfilm, spionfilm, thriller osv.

- Det vil altså sige at en film kan være:

1. i formatet: spillefilm

2. i filmgenren: spændingsfilm

3. i undergenren: krigsfilm

Liste over kendte filmgenrer

Her er en liste over mange kendte filmgenrer med tilhørende undergenrer:

Tragedie

Musical

Romantik / kærlighedsfilm

Katastrofefilm

Roadmovie

Ungdomsfilm

Melodrama

Komedie (almindelig komedie)

Folkekomedie / lystspil

Farce

Romantisk komedie

Slapstick

# data[].attributes.attachment_link.title
Ind i dansk - Hjælp til analyse og skrivning i danskundervisningen og opslagsværk over alle de vigtigste fagbegreber.

# data[].attributes.attachment_link.description
En spillefilm er en film i fuld spillelængde. Der er mange personer, der står bag en spillefilm. Filmindustrien er stor og der er stor konkurrence og mange penge at hente. Derfor bruges der mange kræfter på at lave store og flotte film, som kræver et stort og dygtigt hold bag filmen.

# data[].attributes.body
Hvem kender Victor Hugo eller andre film af samme navn?
Indsæt svar i dialog med klassen.

Vis trailer. Se forneden.

Hvad tror I filmen handler om?
Indsæt svar i dialog med klassen.

Kender I andre film der handler om nogle af de: temaer, bander, vold, etc?
Indsæt svar i dialog med klassen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Les Misérables (2019) - Trailer (English Subs)

# data[].attributes.body
Hvad er fiktion?
Indsæt svar i dialog med klassen.

Hvad forstår 9. klasse ved fiktion?

Hvad kan fiktion?
Indsæt svar i dialog med klassen.

# data[].attributes.body
Personkarakteristik
Start med at tænke over dit liv. Hvordan beskriver man dig som person? Spørg din partner (venner og familie), hvordan de bedst kan beskrive dig.
Brug tillægsord; humoristik, smuk, kærlig, lattermild etc.

Begynd med at opbygge/skrive en personkarakteristik af dig selv.
Se link for hjælp. personkarakteristik

Miljøbeskrivelse
Nu skal du tænke over, hvordan du vil illustrere din historie.
Beskriv omgivelserne. Er der nogle bestemte lugte, og kan man beskrive dem med billeder? Foregår fortællingen hjemme hos dig selv? Er historien båret af billeder, eller du taler ind over billederne? Se link for hjælp miljøbeskrivelse

Lav herefter et moodboard. Det vil sige, at du skal tegne hver scene og skrive det ind, du vil fortælle i hver scene.
Link til moodboards

Plottet
Hvem er du? Hvad er din fortælling? Tænk i tid. Hvornår starter historien? I nutid eller da du blev født? Bliver historien fortalt af dig eller en anden? Har der været hændelser i dit liv, der har ændret noget; f.eks. er dine forældre blevet skilt, og hvad gjorde det ved dig, eller er der nogle, der er døde? Det kan også være, at du har fået en ny ven, en hamster, en ny hobby, der gjorde, at dit liv ændrede sig. Hvordan slutter den? Skal det være en sjov eller trist historie og ikke mindst ER DEN SAND? - Det handler jo om fiktion!

# data[].attributes.body
I skal arbejde med miljø- og personkarakteristik.
I skal skrive Jeres egen historie og derefter lave et moodboard for hvordan, I vil filme Jeres fortælling.

Start med at gå sammen parvis og hjælp hinanden med at spørge ind til hinandens personlighed og selve fortællingen.

Krav: 1/2 side skal indeholde personkarakteristik og 1/2 side skal indeholde miljøkarakteristik. Senere skal I filme Jeres egen historie. Den skal indeholde tale (din egen stemme indspillet eller en anden) og lyd (reallyd eller musik).
Den kan optages på Jeres mobiler, men den skal redigeres bagefter, dvs. den skal klippes. Vi gennemgår eksempler på dette senere.
Afslutningsvis skal alle Jeres film vises for klassen.