# data[].attributes.body
Gizi Attila Andrea

# data[].attributes.body
A Maros folyó jobb partját szegélyező dombtetőn már a római időkben emeltek egy kisebb erődítményt, ami a népvándorlás viharaiban pusztult el. Elnevezése a földből előkerült feliratos táblák szerint „Ala nova Illiricorum” lehetett. Maradványai a jelenlegi kastély egykori gyümölcsöskertjében omladoznak.    Marosvécsi Kemény-kastély

# data[].attributes.body
Marosvásárhelytől 22 km-re délnyugatra a Laskod-patak tokolatánál a Maros bal partján, a Kolozsvár-Marosvásárhelyi országút mellett fekszik.

1376-ban Wgra néven említik először. Haller kastélya klasszicizáló barokk stílusban épült. 1910-ben 1298,többségben magyar lakosa volt, jelentős román kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Kis-Küküllő vármegye Radnóti járásához tartozott. 1992-ben 1431 lakosából 645 román, 592 magyar, 194 cigány volt.

Itt született 1944. január 12-én Komán János pedagógus, költő, helytörténetíró, újságíró.
Nagy Krisztina
Nagy Renata
Tugui Szilard
Barta Orsolya

# data[].attributes.body
A falu határában látható az Osztrák–Magyar Monarchia egykori határának a határkövei. Szintén itt található a Monarchia egykori legkeletibb vasúti őrháza, valamint a Rákóczi-vár romjai.

A falu területén található nagy vasútállomást Pfaff Ferenc építette 1897-ben.

Lakossága 1966-ban 894 lakosa volt, melyből 688 magyar (76,9%), 203 román, 2 német és 1 zsidó volt.

2002-ben 1231 fő lakta a települést. Ebből 1069 magyar (86,8%), 144 román, 17 csángó és 7 cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

Készítette:Attila,Andreea,Gizi

# data[].attributes.body
Palotailva község része. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Régeni felső járásához tartozott

2002-ben 125 lakosa volt, ebből 120 román és 5 magyar nemzetiségű.

A falu lakói közül 115-en ortodox, 2-en római katolikus és 7-en baptista hitűek és 1 fő református.

# data[].attributes.body
Marosvásárhelytől 60 km-re keletre, a Mezőhavas délnyugati előterében, a Szovátai-medencében fekszik. A Kis-Küküllőbe siető Juhod, Sebes, Szováta és Szakadát patakok hordalékkúpjaira épült. 1955 óta város.
Nagy Renata
Nagy Krisztina
Barta Orsolya
Tugui Szilard

# data[].attributes.body
A szobor a Hargita megyében, Farkaslaka és Székelyszentlélek települések között található. A 953 méteres tengerszint feletti magasságú Gordon-tetőn állították fel.
Tamási Áron (1897–1966) székely író szülőfaluja, sírja két cserfa között a templom mögött áll, síremléke egy kvarcitkődombormű, Szervátiusz Jenő és Tibor alkotása. Szülőháza emlékmúzeum.
Laura,Gabi,Alpár

# data[].attributes.body
A falu eredeti neve koros volt. 1784-ben itt szuletett Korosi Csoma Sandor. A XV. században említik először, ekkor még Kewres néven. A falu őslakosai egykor híres szitakötők voltak. Az 1910-es összeírások alapján a lakosság nagy része magyar.1992-es népszámlálási adatok sem mutattak jelentős változást.1920-ig a trianoni békediktátum pontjainak ratifikálásáig képezte Orbai járás  szerves részét Háromszék vármegyében.
Látnivalói

Születési helye volt Kőrösi Csoma Sándornak. Aki  ázsiakutató, és nyelvész. A XX, században épített szobor is őt ábrázolja. Ez a falu központjában található. Kőrösi Csoma Sándor kiállítás tekinthető meg a kultúrházban.

Református templomát a XIV. században építették. A XVIII. században restaurálták majd a XIX. században teljesen átépítették.

# data[].attributes.body
A hagyomány szerint a falu első házai a Korondi-hegyen, a Szállás nevű határrészen épültek.

Korond a népi fazekasság egyik erdélyi központja.

Az életképes nagyközség lakóira jellemző a sokféle foglalatosság: a hagyományos fazekasság, a famegmunkálás, a taplókészítés és a kereskedelem (régen szekérrel, ma autóval).
Laura,Gabi,Alpár