# data[].attributes.body
https://app.binogi.se/l/vattnets-kretslopp
https://app.binogi.se/l/kolets-kretslopp
https://app.binogi.se/l/fotosyntesen
https://app.binogi.se/l/jordens-sfaerer?subject=64845
https://app.binogi.se/l/kvaevets-kretslopp?subject=64379
https://app.binogi.se/l/hotade-arter?subject=64843
https://app.binogi.se/l/vaexthusgaser?subject=64844

https://app.binogi.se/l/naeringsvaevar

https://app.binogi.se/l/vaextcellen?subject=64257
https://app.binogi.se/l/djurcellen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om du har en digital version av Spektrum Biologi kan du fortsätta att lära här:

En växtcell och en djurcell har mycket gemensamt, som cellkärnan och andra organeller, men de har också viktiga skillnader. I den här filmen ska vi ta en titt på några av skillnaderna.

Cellmembranet
I en djurcell är det cellmembranet som utgör det yttersta lagret, men växtcell har ett extra lager runt membranet. Det är cellväggen. Cellväggen är stark och ger ofta cellen en lite kantig form. Växter har inga skelett som ger stadga och struktur. Istället är det stabiliteten från de hårda cellväggarna som gör att växter kan stå upprätt och skjuta i höjden.

Vakuolen
I växtcellen finns också en stor klar behållare som är fylld med vatten. Den kallas för en vakuol. Det är tack vare vattnet i vakuolen som trycket i cellen hålls uppe. När växten torkar ut sjunker trycket i cellerna, och cellerna förlorar sin stadga. Växten slokar.

Men när det regnar igen fylls vakuolen med vatten, och växten får tillbaka sin stabilitet.

I fröer, som är torra och inte innehåller så mycket vatten, är vakuolen en lagerplats för de proteiner som behövs för att växten ska kunna slå rot och växa. De flesta växtceller har en enda stor vakuol som tar upp större delen av cellens utrymme.

Kloroplasterna
Många växtceller är gröna. Dom får sin färg av små gröna korn som innehåller klorofyll. Klorofyll använder solens ljus och skapar sin egen näring i en process som kallas fotosyntes. Det är en av världens viktigaste kemiska reaktioner och grunden för växternas och djurens liv på jorden.

I fotosyntesen samverkar vatten och koldioxid med energin från solen. Det bildas druvsocker som växten behöver. Dessutom skapas syre som alla växter och djur på jorden är beroende av.

Så gott som allt det syre som du andas in just nu är frigjort inuti en växtcell, i de små gröna kornen med klorofyll. Kornen kallas för kloroplaster.

Så om det inte fanns några växter eller några växtceller, skulle vi inte ha något syre att andas då Nej. Nästan allt liv på jorden är beroende av fotosyntesen. Och det är i växtcellen den sker.

Sammanfattning
Tre viktiga fakta om växtcellen:

En växtcell har en cellvägg som ger stabilitet åt både cellen och växten.

En växtcell har en stor vakuol. Den är mest fylld med vatten och bidrar också till cellens stadga.

I växtcellen finns det gröna kloroplaster, fyllda med klorofyll. Här sker fotosyntesen, som nästan allt liv på jorden är beroende av.

# data[].attributes.attachment_link.description
Om du har en digital version av Spektrum Biologi kan du fortsätta att lära här: En växtcell och en djurcell har mycket gemensamt, som cellkärnan och andra organeller, men de har också viktiga skillnader. I den här filmen ska vi ta en titt på några av skillnaderna.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=XTrxHdrpOvk

https://www.youtube.com/watch?v=E7WGcONiNdk

https://www.youtube.com/watch?v=_WHmLwxhkQ4

# data[].attributes.body
Till Padlet

# data[].attributes.attachment_link.description
Ekosystem kan vara små som dammar eller stora som hav. Tillsammans bildar alla levande varelser och den miljö som finns inom ett visst område ett ekologiskt system. Fungerande ekosystem är en förutsättning för att allt levande ska kunna överleva och må bra. Filmen skildrar vad som är speciellt med ekosystem och varför de är så viktiga.

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Andreas Sandqvist on 2015-08-30.

# data[].attributes.attachment_link.description
En kort film för att förklara en enkel näringskedja och koppla ihop den med fotosyntesen.

# data[].attributes.attachment_link.title
kol kretslopp fotosyntes - Google Search