# data[].attributes.body
På den annen side kan aldri en konsekvensetiker være helt sikker på konsekvensene. Spesielt er det vanskelig å forutse konsekvenser på lang sikt

# data[].attributes.body
en form for konsekvensetikk som betyr nytt ifølge John Stuart Mill

# data[].attributes.body
Deontologisk etikk (pliktetikk) er en teori som sier at valg skal baseres på regler eller moralske prinsipper, og at det «riktige valget» veier tyngre enn resultatene.

# data[].attributes.body
Dyd, moralsk dygd, karakterdygd, betegner i moralfilosofien gjerne en karakteregenskap som bevirker moralsk holdning og handling. Hos Platon er moralsk dygd knyttet til viten, det er en menneskelig karaktertilstand som innebærer viten om og begrunnelse av hva som er godt og dårlig.

# data[].attributes.body
Det lurte også Sokrates på

# data[].attributes.body
Den enkleste etiske holdning hevder at en eller annen autoritet har bestemt hva som er rett og galt, og at vi bare har å adlyde denne autoriteten – vi må gjøre vår plikt, uansett hva våre egne ønsker og vurderinger skulle tilsi.

# data[].attributes.body
Konsekvensene handlingene fører til har her betydning

Utilitas: Nytte – utilitarismen

Jeremy Bentham utviklet prinsippet

Nytten er knyttet til å fremme lyst, og hindre smerte

Skulle gi mest mulig lyst, til flest mulig

Handlingene må vurderes ut ifra deres konsekvenser

# data[].attributes.headline
En utbredt form for konsekvensetikk blir ofte kalt nytteetikk. Filosofen John Stuart Mill er en av dem som har tenkt slik. Vi spør etter hva som er mest nyttig for oss selv og andre og hele fellesskapet, både på kort sikt og på lang sikt. Da må vi mene noe om hva som er godt og nyttig i livet, på grunnlag av noen verdier som vi har.

# data[].attributes.subject
En utbredt form for konsekvensetikk blir ofte kalt nytteetikk. Filosofen John Stuart Mill er en av dem som har tenkt slik. Vi spør etter hva som er mest nyttig for oss selv og andre og hele fellesskapet, både på kort sikt og på lang sikt. Da må vi mene noe om hva som er godt og nyttig i livet, på grunnlag av noen verdier som vi har.

# data[].attributes.body
En utbredt form for konsekvensetikk blir ofte kalt nytteetikk. Filosofen John Stuart Mill er en av dem som har tenkt slik. Vi spør etter hva som er mest nyttig for oss selv og andre og hele fellesskapet, både på kort sikt og på lang sikt. Da må vi mene noe om hva som er godt og nyttig i livet, på grunnlag av noen verdier som vi har.

# data[].attributes.body
Den enkleste etiske holdning hevder at en eller annen autoritet har bestemt hva som er rett og galt, og at vi bare har å adlyde denne autoriteten – vi må gjøre vår plikt, uansett hva våre egne ønsker og vurderinger skulle tilsi. Den moralske verdi en handling har bedømmes etter i hvilken grad den er i overensstemmelse med de standarder som autoriteten setter. Autoriteten kan f.eks. være stammens høvding, kongen, de politiske myndigheter, loven, eller Gud.

Kilde: http://filosofi.no/etikk/plikt-etikk/

# data[].attributes.body
Plikt etikk er og ta utgangspunkt i moralske normer og prinsipper for og deretter dømme om en handling er rett eller galt. Pliktetikken går derfor ut på de moralske normene. Dersom man godtar en hvit løgn, godtas alle løgner. Det er derfor ikke rom for og vurdere hver enkelt situasjon. Pliktetikk fokuserer dermed på selve handlingen. En ulempe med pliktetikk, er blant annet at man setter situasjoner i bås, i stedet for og bedømme hvert enkelt tilfelle. En kjent  pliktetiker var filosofen Immanuel Kant.

# data[].attributes.body
få det beste fram i mennesket

# data[].attributes.body
Etisk dilemma: En situasjon der ulike verdier er i konflikt med hverandre, og der det er vanskelig å se hva som skal veie tyngst

Etikk: Grunnlaget for handlingene, hvorfor det ene er rett og det andre galt

Moral: Selve handlingene, hva som er rett og galt og gjøre

Etisk argumentasjon: Handler om å bruke sin egen fornuft

# data[].attributes.body
En konsekvensetiker ser på konsekvensen av å gjøre handlingen for å så måle det opp mot å ikke gjøre handlingen

# data[].attributes.body
pliktetisk filosof - Immanuel Kant

# data[].attributes.body
KONSEKVENSETIKK. Når man skal vurdere om ei handling er riktig eller gal, god eller dårlig, så ser man på konsekvensene av handlingen. Poenget er HVA SOM ER BEST FOR FLEST

# data[].attributes.body
Dydsetikk, en form for moralteori som baserer seg på begrepet om dyd

# data[].attributes.body
-En type moralteori
-En sentral tanke for deontologer

# data[].attributes.body
Dydsetikk:

Det finnes ulike varianter av dydsetikk, men de har alle sammen til felles at begrepet om dyd spiller en sentral eller uavhengig rolle i å besvare moralske spørsmål.