# data[].attributes.body
Koralrev er følsomme overfor temperaturstigninger - selv i kortere perioder. Koralrevene er derfor et af de steder, hvor konsekvenserne af et varmer klima først vil blive synlige. En temperaturstigning på 1-2°C vil blege koralrevene og svække væksten. HVis vandets temperatur stiger med 3-4°C i en periode på mere end 6 måneder vil korallerne sandsynligvis dø. Hertil kommer, koralrevene også trues af storme, forurening og overfiskning. Allerede nu er mange koralrev trude og ved at dø. Angreb af søstjerne og søpindsvin har ødelagt mange svækkede koralrev i en stor del af Stillehavet.

Koralrev er de økosystemer, som næst efter regnskovene er rigest på forskellige arter. Man har anslået, at mindst 65% af havets fiskearter på et eller andet tidspunkt i deres livscyklus er afhængige af revene. Koralrevenes tilstand kan derfor få vidtrækkende konsekvenser for livet i havet.

det hidtil værste tilfælde af koralblegning fandt sted i 1998, hvor en usædvanlig El Nino betød forhøjede vandtemperaturer i de tropiske have. bl.a. mistede dele af det indiske Ocean op imod 90 % af sine koraller, og mange af disse koralrev aldrig kommet sig igen. Siden da er koralblegning blevet mere og mere udbredt. i 2005 gik det bl.a. ud over koralrevene i det Caribiske Hav.

20 % af verdens koralrev er allerede nu ødelagt blandt andet som følge af koralblegning. Man regner med, at en stigning i den globale gennemsnitstemperatur på 1 grad vil betyde, at cirka 80 % af verdens koralrev vil blive ødelagt. En temperaturstigning på 2°C vil betyde, at op imod 97 % af koralrevene bliver ødelagt. Den globale temperaturstigning ligger på nuværende tidspunkt (2006) på mellem 0,6 og 0,7°C og den globale temperaturstigning vil på grund af klimaets forsinkede reaktion nå op på cirka 1,4°C, selv hvis vi standsede alle udledninger af drivhusgasser med det samme. Vi skal altså reagere meget hurtigt, hvis vi skal redde bare en del af de tropiske koralrev med deres skønhed og enorme fiskerigdom.

https://www.dr.dk/tv/se/vores-vejr/vores-vejr-6/vores-vejr-2016-11-29#!/ fra min 6. bliver der sagt noget, om at det meste af koralrevene er døde pga. stigning af temperaturen.

# data[].attributes.body
Menneskets forurening og ødelæggelse af økosystemer har i det seneste 100 år været en stigende trussel mod vor plantes natur. De menneskeskabte klimaændringer føjer yderligere en alvorlig trussel til dem, der er i forvejen.

Ændringer og ødelæggelser som følge af ændrede udbredelser af skadedyr, kan allerede i dag ses, og et stigende antal skovbrande.

Samtidig har menneskets intensive udnyttelse af jorden gjort, at planter og dyr ikke har samme muligheder som tidligere for at flytte sig i takt med at de klimatiske livsbetingelser ændrer sig. Naturområder er mange steder blevet isolerede altså øerne, som omgivet af byer og veje med intensivt dyrket landbrugsjord på alle sider. Mange planter og dyr, som ellers havde mulighed for at tilpasse sig en hurtig ændring af klimazoner og økosystemer, bliver fanget of risikerer udslettelse af sin art. Hertil kommer, at næsten alle økosystemer i dag er belastet af menneskeskabt forurening.

Det arktiske område bliver højst sandsynligvis det område, som får det mest omfattende konsekvenser af de globale opvarmning. Gennemsnitstemperaturen i det arktiske område er i de seneste årtier steget med ca. det dobbelte af temperaturen i resten af verden, og konsekvenserne er allerede tydelige. En af de tydeligste tegn er, at havisen allerede er svundet tydeligt inde, både i udstrækning og i tykkelse. Denne fortsættende udvikling risikerer man, som udgangspunkt i de seneste fremskrivninger i den globale gennemsnitstemperaturen en arktisk temperaturstigning på mindst 6*C og i værste fald over 10°C i løbet af dette århundrede, hvis ikke CO2-udledninger skæres kraftigt ned. Det vil sandsynligvis betyde, at havisen forsvinder næsten fuldstændig i løbet af sommerhalvåret. Det vil give alvorlige konsekvenser for de dyr og fugle, som er knyttet til havisen. Isbjørnen er et af de dyr, som kommer i alvorlig fare for helt at uddø, men også mange sælarter og havfugle vil blive truet med udryddelse, hvis udviklingen fortsætter.

Klimaændringerne kan, på grund af deres hastighed og på grund af vores intensive brug af naturen, vise sig at få langt større konsekvenser nu, end klimaændringer i forhistorisk tid, hvor der oftest var tid og plads til, at naturen kunne følge med

# data[].attributes.headline
1.Mindre landbrugsjord (langsigtet konsekvens) 

# data[].attributes.subject
1.Mindre landbrugsjord (langsigtet konsekvens) 

# data[].attributes.body
Kystområderne er det tættest befolkede og mest frugtbare områder i verden. En højere vandstand kan sammen med storme tidevandsbølger på længere sigt true ca. 5 millioner kvadratmeter kystarealer verden over. Selvom det kun er 3 % af verdens samlede landareal, udgør det en tredjedel af den opdyrkede jord og der bor der over en milliard mennesker.

Virkning af vandstigning vil få ca. 3 milliard mennesker i kystområderne til at flytte væk, fordi mest af jorden vil blive opslugt af vand, dvs. næsten af halvdelen af menneskeheden er truet af vandstigning. Hvis havet stiger 1m, viser beregninger at lande som Bangladesh vil miste 17,5 % af sit landområde, og atollen Majuro, en af Marshalløerne vil miste 80 % af sin areal, hvor derimod lande som Uruguay vil kun miste 0.05 % af sin areal.

Det vurderes nu at vandstigning er 10-25 cm/50 år. I Danmark vil det globale havstigningen lyde på 0,5 m højere i 2100. I det nordlige Jylland har landhævningen hidtil kunnet følge med med havstigningen, men det vil ikke være tilfældet fremover. En havstigning på 50 cm i Danmark vil betyde, at højvandet i de indre danske farvande årligt vil nå op på et niveau, der i dag gennemsnit kun nås med 50 års mellemrum.

Man kan nu se ud fra grafen “sea level change” at gennemsnittet af havstigning pr. år lyder på 3,41 mm. CO2-stigningen har (sammen med stigningen af andre drivhusgasser) fået havniveauet til at stige 10-15 cm gennem det