# data[].attributes.body
Lokalradio, størst i Vesterålen, tjener penger på reklame.

# data[].attributes.attachment_link.title
Radio Bø | Din lokalradio for Ofoten, Lofoten og Vesterålen

# data[].attributes.attachment_link.description
Den beste musikken. Formiddagssending med nyheter og aktuelt. Radiobingo hver mandag. Kommunestyremøtene i Bø og Sortland. På DAB, FM og nettradio.

# data[].attributes.body
Kommersiell radiokanal (tjener penger på reklame)

# data[].attributes.body
Kommersiell radiokanal (tjener penger på reklame

# data[].attributes.attachment_link.description
Lytt direkte til din favoritt musikk på Radio Norge. Sjekk ut våre program og spillelister. Følg med på alt som skjer, nyheter, og konkurranser.

# data[].attributes.body
Programleder Tore Gjerløw under ettermiddagssending. Kan være en av deres saker som går her om litt?

# data[].attributes.body
Dersom du ikke får lånt opptaksutstyr, går det fint an å bruke mobilen. Det viktigste når dere skal gjøre opptak er:
1. Sjekk at den funker før dere drar ut, at den har batteri, kapasitet osv.
2.  Gå tett på intervjuobjektetet/ lydkilden (da plukker mikrofonen lyden du ønsker, og ikke all mulig annen bakgrunnstøy)
3.  Bruk headset, for å sjekke lyden du tar opp, er den for høy, eller for lav, kan du justere på opptakeren hvor mye lyd den skal ta inn. På en konsert må vi nødvendigvis redusere hvor mye den fanger opp, ellers vil hele opptaket bli skurr. Dersom du skal intervjue barn, juster opp, for de snakker veldig lavt...
4. Tenk bilder, lukk øynene, hvordan kan du bruke den lyden du hører, hvordan er miljøet, hvilke lyder er det i et klasserom som kan gi lytteren følelsen av å være tilstede.
5. Husk å beskytte opptaksutstyret, snør det eller regner det, må du dekke til med plast for å ikke ødelegge det. Vindhette på mikrofonen dersom du skal ut, en ullsokk, vott eller noe annet kan fungere like godt, dersom det ikke er full storm ute.
6. Trykk på record, sjekk at du har opptaket før du drar inn.
7. Dersom du er misfornøyd med intervjuet,  ta det på nytt. Be intervjuobjektet prate i korte setninger, enkelt og presist. De med mange bisetninger er vanskelige å redigere...
8. Last inn råstoff, lytt og rediger.

# data[].attributes.headline
Her er systemet NRKi bruker til alt det skriftlige på radio. 

# data[].attributes.subject
Her er systemet NRKi bruker til alt det skriftlige på radio. 

# data[].attributes.body
De bruker et system som heter ENPS, her lagrer de alt som skal ut på lufta. Det er mye innhold, og da må informasjon bli nedskrevet, slik at de som avvikler sendingene vet hva de sender ut på lufta. Her lagrer de også metadata, som skal gjøre det enkelt å søke opp saker som vi har laget tidligere, eller for å finne ut hvem vi har snakket med, hvor osv.

# data[].attributes.headline
Eksempel på hvordan du kan planlegge en radiosak: 

# data[].attributes.subject
Eksempel på hvordan du kan planlegge en radiosak: 

# data[].attributes.body
Fokussetning (hva skal historien handle om): Elever mener at fraværsgrensa har ført til at skolen er blitt ei smittebombe fordi syke ungdommer møter på skolen for ikke å stryke.

Mulige kilder: Elever, lærere, rektor, fylkesråd, helsesøster, tall på syke elever, tall på at fraværet minker.

<TOPP (dette er det som skal selge saken, tease lytteren til å høre historien din):
Elever hevder skolen er blitt ei smittebome som følge av nye fraværsregler.

INTRO (Dette er noen få setninger som programlederen skal lese fra studio, det er for å fortelle om hva vi skal høre):>

Elever på videregående hevder skolen er blitt ei smittebombe som følge av de nye fraværsreglene.

Lærere bekrefter at de har sendt febersyke elever hjem.

Fraværet har gått ned med... prosent, men elevene mener de blir presset til å sitte på skolen med influensa, for å å ikke stryke i fagene:

<VARIGHET PÅ INNSLAG - 1.30>

<UT(blir lest av programleder etter at saken er ferdig:> Reporter her var Beth Mørch Pettersen.

(
Anslag (det saken starter med, gjerne en lyd): ELEVEN: Vi hører noen som hoster, snyter seg og en kort sync - med hes stemme sier at hun er i dårlig form, og egentlig burde holdt senga. Max 10 sekunder.

BLOKK: (Reporter presenterer, gjerne knagg på det lytteren ikke får se ): Med ei hoven nese, snørrpapir på pulten og boblejakka på er det tydelig at Kari Nordmann ikke er helt i form, men å holde seg hjemme er ikke et valg.

SYNC )ELEVEN: - Jeg vet jo at jeg smitter de andre, men jeg må jo være her i dag, ellers stryker jeg, jeg får jo ikke noen legetime og vil heller ikke betale 200 kroner for det.

BLOKK (lag en overgang til det neste du skal presentere): Det er det få som gjør, skal vi tro medelevene, som har hatt influensaen på omgang. Lærer Ola Hansen bekrefter at de har måttet sende hjem ungdom:

SYNC: Lærer: Enkelte sitter her med høy feber, svettetokter og frostanfall. Vi vet alle hvordan det er, og det er helt klart ikke gunstig for læring.

BLOKK: De nye fraværsreglene kom for å hindre at elevene dropper ut av videregående, og fraværet har gått ned, forklarer rektor Anders Andersen:

SYNC: Rektor - i fjor så stod nesten klasserommene tomme mandags, men nå sitter elevene klar.

Reporter:- Men hvordan skal dere hindre at fraværsreglene gjør at syke elever dukker opp på skolen?

- Syke elever må vurdere det selv, og gå til legen for å få legerklæring.

BLOKK (runder av): Tilbake på klasserommet, svelger Kari nok en smertestillende.

SYNC: Elev: - Håper denne skal sørge for at jeg holder ut dagen, nå er det bare seks timer igjen til jeg kan legge meg... )

<

# data[].attributes.body
Nyhetskanal. En av NRKs mange radiokanaler, som er finansiert av lisenspenger, dvs. alle som har en tv må betale lisens, ikke reklame her (dette systemet vil bli endret).

# data[].attributes.attachment_link.title
NRK Radio - Hør NRK Alltid Nyheter direkte

# data[].attributes.attachment_link.description
Hør NRK radio direkte. NRK's radio-kanaler direkte på nett

# data[].attributes.body
1. Dere skal finne ut hvilken nyhetssak (historie) dere kan fortelle på radio, med utgangspunkt I fraværsgrensa. Skriv ned i en setning hva saken skal handle om (et fokus), gjerne med en konflikt.

2. Skriv ned spørsmål til en kilde dere skal intervjue om fraværsgrensa (dere kan gå i kantina eller til biblioteket for å finne noen å snakke med, ikke intervju venner eller bekjente).

3. Planlegge et “anslag” eller en "situasjon" som kan starte saken, der noen gjør noe (den første lyden vi hører I en radiosak), det skal hjelpe lytteren med å forstå saken.

Skriv ned planenen deres og spørsmål, last opp lyd og intervju på Its learning. Husk at dere har mindre enn en time å få gjort alt.

Utstyr:

Dere kan låne noe utstyr på biblioteket eller bruke mobiltelefoner til å gjøre opptak med. I tillegg bruker dere redigeringsprogram på pc for lyd, last opp i Fronter.

# data[].attributes.attachment_link.description
Møt dagen oppdatert med Nyhetsmorgen! Her får du nyhetene - både innenriks og utenriks, de aktuelle gjestene, Politisk Kvarter og Kulturnytt.

# data[].attributes.body
Fokus - > Fokus skal fortelle historien formulert i en fullstendig setning med en konflikt, med subjekt og verbal = du må skrive hvem som gjør/vil gjøre hva.

- Sauebønder i fylket frykter at de må legge ned drifta dersom myndighetene åpner for mer bjørn.

- Frp-ledere vurderer boikott av Nordlys etter ellevill facebook-krangel.

- Anne-Cathrine Krüger, som ble lam etter en fallskjermulykke, drømmer nå om å ta medalje i pistolskyting i Paralympics.

Konflikt

Konflikt er uenighet, ubalanse, disharmoni og spenning. Det finnes både ytre og indre konflikter.

Hvorfor: For å fange lytteren med historien din og gjøre den spennende å høre på.

Ulike konflikttyper:

Klassisk konflikt: Motsatte meninger mellom to personer.

Indre konflikt: Dilemma. Hvis ho holder munn er hun redd for å bli stemplet som den stakkarslige eksona, men hvis hun snakker med pressen, kan hun få det samme stemplet. Så hva gjør hun.

Disharmoni: ubalanse. Regjeringa sa en ting, men gjorde noe helt annet.

Spenning: Espen askeladds kamp  om å vinne kongeriket, en kamp for å oppnå noe eller mislykkes. Juster fokussetning etter å ha valgt konflikt.

Framdrift

Framdrift er å svare på de relevante og journalistiske spørsmålene som fokus reiser.

Hvorfor: Hjelper deg til å holde deg til historien din, slik at lytteren kan forstå den.

Situasjoner/ scener - definisjon:

Situasjoner/ scener er det som skjer av seg sjøl der vi oppsøker det.

Skriv tre scener som henger sammen med fokussetning. Sett gjerne opptaker på med en gang.

Hvorfor: Gi lytteren en opplevelse og en følelse av å få være der det skjer. Det hjelper han/henne til å forstå bedre. Vær flue på veggen, gå nært i situasjoner for å la lytteren være med.

# data[].attributes.body
Radioen fikk voldsom utbredelse da den kom på 1920-tallet. Ble betraktet som et viktig medium for å spre informasjon og folkeopplysning. Derfor bestemte politikerne (Stortinget) at all kringkasting i Norge skulle samles i et selskap med enerett til å lage radio - og etterhvert også fjernsyn.Da kringkastingsmonopolet ble brutt etter et ønske om å slippe til flere, ønsket politikerne å beholde et lisensfinansiert/ikke-kommersielt selskap.Et selskap som kunne opprettholde et bredt radio- og tv-tilbud til alle i Norge, men som også har særlig ansvar for å vise mangfoldet i norsk kultur- og samfunnsliv. Et NRK basert på prinsippene om allmennkringkasting.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Både radio og fjernsyn er forholdsvis nye oppdagelser. Mens Adresseavisen, Norges eldste avis, allerede kom i 1767, kom radioen på 1920-tallet. Fjernsyn fikk vi i Norge først på slutten av 1950-tallet.

Det var oppdagelsen av radiobølgene som dannet bakgrunnen for at vi fikk disse boksene. Rundt 1900 var mange forskere opptatt av hvordan de kunne "henge på" lyd på disse bølgene, sende dem avgårde og fange dem inn igjen.

En radiobølge kan gå rundt jorda sju ganger på ett sekund.

For å forsterke bølgene eller radiosignalene fant man først opp radiorøret og siden transistoren. Transistoren var radiorøret overlegent på nesten alle områder og er blitt kjerneelementet både i radioer, fjernsyn og innen all datateknologi. Transistoren gjorde apparatene små, billige og til masseprodukter.

Voldsom utbredelse

Radioen fikk voldsom utbredelse da den kom på 1920-tallet. Ble betraktet som et viktig medium for å spre informasjon og folkeopplysning. Derfor bestemte politikerne (Stortinget) at all kringkasting i Norge skulle samles i et selskap med enerett til å lage radio - og etterhvert også fjernsyn.

Da kringkastingsmonopolet ble brutt etter et ønske om å slippe til flere, ønsket politikerne å beholde et lisensfinansiert/ikke-kommersielt selskap.

Et selskap som kunne opprettholde et bredt radio- og tv-tilbud til alle i Norge, men som også har særlig ansvar for å vise mangfoldet i norsk kultur- og samfunnsliv. Et NRK basert på prinsippene om allmennkringkasting.

Radio var en forholdsvis enkel teknologi og fikk raskt en voldsom utbredelse.

Hvordan kan det gå så fort - "direkte"?

Radiosignaler er bølger på samme måte som lys er bølger som treffer oss. Lysets fart og radiosignalets fart er altså den samme. Det betyr at en radiobølge kan gå rundt jorda sju ganger på ett sekund. Derfor kan et radio- eller tv-signal nå oss brøkdelen av et sekund etter

at det sendes og vi kan se Lasse Kjus passere målstreken i "på direkten".

Oppdagelsen av radiobølgene og at det gikk an å "henge" lyd på disse bølgene, sende dem avgårde og fange dem inn igjen gjorde radioen til et massemedium jorda rundt på bare noen tiår.

Hvorfor kan jeg ikke høre signalene som svirrer omkring?

Øret vårt oppfatter lydbølger som er bevegelse av luft. De elektromagnetiske radiobølgene må derfor gjøres om til lydbølger for at vi kan høre dem. Alle radioer har en antenne som fanger opp radiosignalene og inne i radioapparatet blir signalene forsterket, gjort om til lydbølger og via en høytaler kan vi høre signalene. For at det ikke skal bli bare surr sendes de forskjellige radiosignalene på ulike frekvenser - bølger med ulike svingninger. Dermed kan vi ha P1, P2, Petre, P4 og en skog av nærradioer.

Radioen fikk voldsom utbredelse da den kom på 1920-tallet. Ble betraktet som et viktig medium for å spre informasjon og folkeopplysning. Derfor bestemte politikerne (Stortinget) at all kringkasting i Norge skulle samles i et selskap med enerett til å lage radio - og etterhvert også fjernsyn.

Da kringkastingsmonopolet ble brutt etter et ønske om å slippe til flere, ønsket politikerne å beholde et lisensfinansiert/ikke-kommersielt selskap. Et selskap som kunne opprettholde et bredt radio- og tv-tilbud til alle i Norge, men som også har særlig ansvar for å vise mangfoldet i norsk kultur- og samfunnsliv.

Via lydpekeren du finner i denne saken kan du høre godbiter fra norsk radio på 1900-tallet.

Snart får vi noe som heter DAB-radio?

Hittil har vi sendt bølgene som vi fanger opp i mikrofonen på samme måte gjennom alle ledd fram til lytteren (analogt). Det betyr at det kommer en del støy til underveis og bølgene blir ikke så veldig presise.

For å forsterke bølgene eller radiosignalene fant man først opp radiorøret og siden transistoren.

Med den nye generasjon kringkasting - digital - gjør vi kjeden mellom den som snakker i mikrofonen og den som lytter sifferbasert. Sender bare nullere og enere gjennom lufta. Dette gjør bølgene langt mer presise og tilnærmet støyfrie. Nullere og enere er som kjent også basisen i alle datamaskiner.

Vi snakker i mikrofonen, datamaskina gjør det om til en digital strøm eller bølge (nullere og enere/strøm av og strøm på) og inne i de nye DAB-radioene sitter en datamaskin som gjør de digitale signalene om til analoge (tilsvarende) lydbølger som de opprinnelige. I løpet av 20 - 30 år kan den nye typen radioer ha erstattet dagens radioer.

Å høre radio via internett er en ny måte å høre radio på som stadig flere benytter seg av.

Radio via internett

Å høre radio via internett har skutt fart de siste årene. Etter som internettforbindelsene til folk flest både hjemme og på jobb blir stadig bedre blir det også stadig enklere å sende radiolyden "denne veien".

Å "sende" radio via internett er blitt enkelt og det medfører at vi via nettet kan høre all verdens radio. På nettet finnes det også muligheter til å "lage sin egen" stasjon, men de fleste nettradiolyttere foretrekker også de "vanlige" kanalene.

Nå finnes det også radioer/anlegg som en kan plugge rett inn i sin bredbåndforbindelse. Det betyr at en ikke trenger innom en PC for å høre nettradio. Dette betyr gjerne også at lydkvaliteten blir langt bedre enn via datamaskina og dens høytalere.

Via lydpekeren du finner i denne saken kan du høre godbiter fra norsk radio på 1900-tallet.

Lenker

# data[].attributes.attachment_link.description
Både radio og fjernsyn er forholdsvis nye oppdagelser. Mens Adresseavisen, Norges eldste avis, allerede kom i 1767, kom radioen på 1920-tallet. Fjernsyn fikk vi i Norge først på slutten av 1950-tallet. Det var oppdagelsen av radiobølgene som dannet bakgrunnen for at vi fikk disse boksene.