# data[].attributes.headline
6. Kyrkan är en del av samhället - på gott eller ont?

# data[].attributes.subject
6. Kyrkan är en del av samhället - på gott eller ont?

# data[].attributes.attachment_link.title
Undersök kyrkans roll i samhället idag

# data[].attributes.body
(PP punkt 3)

# data[].attributes.body
Filmad genomgång

(PP punkt 1 b - d)

# data[].attributes.headline
Be din personliga AI-hjälpare förklara här:

# data[].attributes.subject
Be din personliga AI-hjälpare förklara här:

# data[].attributes.attachment_link.description
Gratis AI för skolor: Enklare förklarat - Jag ger dig anpassade eller enkla förklaringar till vad du vill ha, anpassade efter din årskurs/ålder…

# data[].attributes.body
Filmad genomgång

(PP punkt 1 b och c)

# data[].attributes.body
Filmad genomgång

(PP punkt 1a)

# data[].attributes.body
<-- Hör ihop med "analys-maskinen"

# data[].attributes.body
Använd dessa frågor -->

# data[].attributes.body
...finns bland länktipsen och i pappers-boken som finns i klassrummet (och som du kan låna i skolbiblioteket om du vill). Du har sammanfattat det viktiga i övning D) uppe till höger.

(PP punkt 3)

# data[].attributes.body
(PP punkt 1 b - d)

# data[].attributes.body
(PP punkt 1 b och c)

# data[].attributes.attachment_link.title
Refomationen på 90 sekunder: När Gustav Vasa tog makten!

# data[].attributes.attachment_link.title
Reformationen på 90 sekunder - Luther gav oss allsång och välfärd!

# data[].attributes.body
(Här tränar du

PP punkt 3)

# data[].attributes.body
(Alla begrepp på PP)

# data[].attributes.headline
Paris 2019: Branden i Notre Dame hotade RELIKERNA som finns i kyrkan

# data[].attributes.subject
Paris 2019: Branden i Notre Dame hotade RELIKERNA som finns i kyrkan

# data[].attributes.body
(Kräver SLI-konto)

# data[].attributes.body
(Kräver inlogg på SLI.)

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi använder cookies för att anpassa din upplevelse.Läs mer…

# data[].attributes.headline
Skolfilm om protestan-tiska kyrkan som Fredrik visade

# data[].attributes.subject
Skolfilm om protestan-tiska kyrkan som Fredrik visade

# data[].attributes.body
(Kräver SLI-konto)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Erkänner inte påven

Den protestantiska kyrkan är en samlingsbeteckning för en mängd olika kyrkor och samfund vars viktigaste gemensamma nämnare är att de inte accepterar påven i Rom som ledare för kyrkan.

De protestantiska kyrkornas tolkning av kristendomen kallas för protestantism.

Protestantismen grundar sig på de protester mot kyrkan och de tolkningar av den kristna läran som utformades under reformationen på 1500-talet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Den protestantiska kyrkan är en samlingsbeteckning för en mängd olika kyrkor och samfund vars viktigaste gemensamma nämnare är att de inte accepterar påven i Rom som ledare för kyrkan. De protestantiska kyrkornas tolkning av kristendomen kallas för protestantism. Protestantismen grundar sig på de protester mot kyrkan och de tolkningar av den kristna läran som utformades under reformationen på 1500-talet.

# data[].attributes.body
Gör gärna de tre quizen som ligger nedanför filmen!

# data[].attributes.attachment_link.description
Maria är kristen. Hon tänker att hon kanske vill bli präst när hon blir stor. Men. Du är ju tjej! Tjejer kan ju inte bli präster!

# data[].attributes.headline
1. "Hur är Gud?" Martin Luther läser Bibeln och funderar

# data[].attributes.subject
1. "Hur är Gud?" Martin Luther läser Bibeln och funderar

# data[].attributes.attachment_link.title
Hur är Gud - Martin L läser bibeln och funderar

# data[].attributes.attachment_link.description
Påve Franciskus mål är att ena och stärka troende i hela världen. Men har får även intern kritik. , Påve Franciskus mål är att ena och stärka troende i hela världen. Men har får även intern kritik. © 2022 TV4 | Org. nr. 556242-7152

# data[].attributes.headline
Skolfilmen om ortodoxa kyrkan som Fredrik visade

# data[].attributes.subject
Skolfilmen om ortodoxa kyrkan som Fredrik visade

# data[].attributes.body
(Kräver SLI-konto)

# data[].attributes.headline
Skolfilmen om katolska kyrkan som Fredrik visade

# data[].attributes.subject
Skolfilmen om katolska kyrkan som Fredrik visade

# data[].attributes.body
(Kräver SLI-konto)

# data[].attributes.attachment_link.description
SOUF samlar den syrisk-ortodoxa kyrkans barn och ungdomar i Sverige SOUF, Syrisk Ortodoxa Ungdomsförbundet inom Ärkestiftet av Sverige och Skandinavien, samlar stiftets barn och ungdomar kring ärkebiskop mor Julius Abdulahad Gallo Shabo. Genom årliga läger, föreläsningar, seminarier, resor och

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ortodox

Vi kallas Ortodoxa kristna, därför att vi hör till den Ortodoxa kyrkan. Ortodox är ett grekiskt ord och betyder rätt troende.

Den Ortodoxa kyrkan är den ursprungliga Kyrkan, som grundades av Kristus själv. Den kallas också apostolisk, därför att Jesu egna lärjungar, Hans apostlar, gav den en fast ordning. I den Ortodoxa kyrkan har apostlarnas muntliga och skriftliga undervisning bevarats och kommer att bevaras oförändrad i alla tider.

Den Ortodoxa kyrkan leds av biskopar.

Kristus utvalde apostlarna. Apostlarna utvalde och handpålade sedan ledare för kyrkan, vilka kunde hjälpa och ersätta dem själva. De kallades biskopar. Dessa biskopar tillsatte i sin tur nya biskopar. På så sätt har den apostoliska ledningen genom handpåläggning bevarats i en obruten kedja inom kyrkan.

Kyrkan kallas även katolsk eller allmännelig. Det betyder att den sträcker sig över hela världen och når alla människor. Till skillnad från den romersk-katolska kyrkan, som har påven till överhuvud och även i annat skiljer sig från den ursprungliga kyrkan, kallas den Ortodoxa kyrkan ibland den östra eller felaktigt den grekisk-katolska.

Tradition och Bibel

Den av Gud uppenbarade sanningen fasthålls av den heliga Traditionen och den heliga Skrift.

I den heliga Traditionen bevaras det som fromma män och kvinnor fått från Gud och givit vidare till kyrkan i tal och levnad.

I den heliga Skriften bevaras de Guds ord som skrivits ned av heliga apostlar och profeter under inverkan av den Helige Ande.

Den heliga Traditionen är äldre än den heliga Skriften.

Enklast och bäst lär vi oss den rätta kristna tron i Trosbekännelsen. Den utformades av de heliga kyrkofäderna på de första allmännelig kyrkomötena. Endast i den Ortodoxa kyrkan har trosbekännelsen bevarats oförändrad i sin rena form.

I trosbekännelsen utsäger vi vår tro på Gud, som är en till sitt väsen, men har tre personer, Gud Fadern, Gud Sonen, Gud den Helige Ande. Därför kallas Han även

den heliga Treenigheten.

Vidare bekänner vi oss vara medlemmar i den apostoliska Kyrkan, till vilken vi förenats genom dopet.

​

Slutligen bekänner vi att målet för detta liv på jorden är det eviga livet i Guds rike, dit vi kommer efter de dödas uppståndelse och den yttersta domen.

Den allsmäktige Gud är vår himmelske

Fader.

Han har skapat allting, både det synliga och det osynliga. Till den osynliga världen hör änglarna. Dem skapade Gud allra först.

Änglarna är andeväsen, Guds sändebud, som inverkar på människorna och hela folkgrupper enligt Guds heliga vilja. Varje människa har en skyddsängel, som beskyddar henne, hjälper henne och inger henne goda tankar.

Alla änglar skapades goda. Men en del av dem använde sin fria vilja till att i högmod uppresa sig mot Guds vilja. Därför föll de djupt ner och blev onda. De onda andarna försöker ständigt locka människan till sig, bort från Gud.

Efter den osynliga världen skapade Gud den synliga världen och människan efter sin avbild, alltså med fri vilja. Och fastän människan föll för den ondes frestelse, så övergav Gud henne ändå inte, utan ville hjälpa henne upp igen.

Jesus Kristus

som genom den Helige Ande föddes av Jungfru Maria.

Han gav oss sitt Evangelium, det glada budskapet om frälsning och om Guds rike.

Han offrade sig frivilligt på korset för att försona människan med Gud.

Han uppstod från de döda, besegrade djävulen och döden, och lät också oss uppstå från döden.

Han for upp till himmelen och öppnade åter himmelrikets port, som varit stängd för oss av synden.

den Helige Ande

till sina lärjungar. Den Helige Ande förenar oss med Kristus, så som man fäster en gren vid ett träd. Den inympade grenen suger livssaft från trädet och börjar leva ett gemensamt liv med detta. Lika får den som förenas med Kristus sin livskraft från Honom och börjar leva Hans eviga liv.

Heliga Mysterierna

eller sakramentena, som Jesus Kristus själv givit oss.

De främsta är 7 och nödvändiga för vår frälsning:

1) I dopet renas människan från synderna, föds till ett nytt, andlig liv och blir en kristen.

2) I myrrasmörjelsen får den döpte den Helige Andes kraft att motstå frestelserna och att leva det nya livet i Kyrkans gemenskap. Myrrasmörjelsen sker normalt i anslutning till dopet.

3) I Herrens Heliga Nattvard tar den kristna del av Kristi kött och blod, förenas med Honom till kropp och själ och får därigenom del av det eviga livet.

4) I botens eller syndaförlåtelsens mysterium får den som med uppriktig ånger bekänner sina synder för biktfadern genom honom förlåtelse, av Kristus själv.

5) I prästvigningen får en därtill utsedd man av den Helige Ande genom handpåläggning av en biskop, rättighet att förrätta mysterierna och att sköta församlingen.

6) I äktenskapets mysterium vigs en man och en kvinna av Kristus själv till ett gemensamt liv i gudsefterföljelse.

7) I oljesmörjelsen gives en sjuk Guds kraft att åter bli frisk till ande och kropp.

Dop sker med fullständig nedsänkning.

Ett bord ställt framför ikonostasen förberett för vigsel.

Kyrkan.

Därför måste den som vill bli frälst från synden och mörkret höra till Kristi kyrka.

Kyrkan är en, ty den har en enda grund och ett enda huvud, Jesus Kristus. De särskilda lemmarna förenas av kärleken.

Kyrkan är helig, ty den är Kristi heliga kropp, och den Helige Ande bor i den.

Kyrkan är allmännelig, eller katolsk, ty den sträcker sig över hela världen.

De som flyttat bort från det jordiska livet har inte upphört att vara medlemmar i Kyrkan. De har endast överflyttat från Kyrkans synliga jordiska del, till dess osynliga himmelska del.

vill få del av det eviga livet, är

Kristi efterföljelse

nödvändig. Att följa efter Kristus betyder, att med fast tro på Honom som vår Frälsare och med Honom som högsta exempel, aldrig tveka att göra Hans vilja, försaka sig själv, otröttligt kämpa mot de onda böjelserna och ständigt göra bättring. Ingenting av detta kan man göra utan hjälp av Guds nåd.

Av kärlek till oss lät Kristus frivilligt korsfästa sig; det var Hans stora kärleksverk. Därför bör vi visa vår kärlek till Honom och vår vilja att följa Hans bud genom kärleksverk till våra medmänniskor. Därvid får vi inte sky att offra vår egen trevnad, våra egna önskningar, och slutligen vårt eget liv. Inte heller detta kan göras utan hjälp och kraft från Kristus själv.

Genom bönen står vi i ständig förbindelse med Kristus. I bönen lovprisar vi Guds fullkomlighet, tackar Honom för Hans stora godhet och ber Honom om hjälp i våra andliga och kroppsliga behov. Utan bön kan vi inte lära känna Gud.

Till den inre bönen sluter sig den yttre, ty Gud har skapat oss med både själ och kropp. Därför ber vi inte bara med tanken utan samtidigt med ord och rörelser och gärningar. Korstecknet är de kristnas heliga tecken. När vi gör korstecknet minns vi den Korsfäste och uttrycker vår vilja att överlämna oss åt Honom. Också bugningarna hör till bönen. Ibland böjer man bara på huvudet, ibland på överkroppen, och ibland bugar man sig ända till marken (prostration).

Guds Moder Theotokos

Vi tror att Jesus Kristus avlades av den Helige Anden och föddes av Jungfru Maria.

​

I Ortodoxa gudstjänster benämns Jesu mor med hennes fullständiga titel: " vår allraheligaste, allrarenaste, mest välsignade och härliga Härskarinna Maria, Theotokos, och ständig Jungfru". Häri ingår de tre viktigaste epiteten som används av vår Kyrka: Theotokos (Gudaföderska), som hon tilldelades vid det tredje ekumeniska konciliet, det andra "ständig jungfru" som gavs henne vid det femte ekumeniska konciliet, och som visar att hon var jungfru före, under och efter Jesu födelse, och "den allraheligaste", eftersom hon bland alla Guds varelser är det främsta exemplet på samverkan mellan den gudomliga avsikten och den mänskliga friheten. Av dessa tre är benämningen Theotokos den allra viktigaste eftersom den ger oss nyckeln till vår vördnad. Vi hedrar Jungfru Maria därför att hon är modern till vår Gud. Vi vördar henne inte som något i sig själv, utan på grund av hennes förhållande till Kristus. Ju högre vi värderar Guds Moder desto starkare blir vårt medvetande om hennes Sons höghet, för det är just på grund av Sonen som vi vördar Modern.

​

Liksom den övriga mänskligheten undergick Guds Moder den fysiska döden, men i hennes fall har kroppens uppståndelse föregripits: efter döden "upptogs" hennes kropp i himlen och hennes grav befanns vara tom. Hon har gått vidare, förbi död och dom, och lever redan nu i den tillkommande tidsåldern.

Det finns människor som offrat hela sitt liv åt att följa Kristus. En del av dem har utvalts av Gud till kyrkans

Heliga

eller helgon. Främst av dem är naturligtvis Jesu mor, vår allraheligaste Guds Moder och Jungfru Maria, som vi kallar Theotokos (Gudaföderska). Till de heliga hör också profeterna, apostlarna, kyrkofäderna, martyrerna, bekännarna, helbrägdagörarna och många eremiter och munkar, som har dragit sig bort till kloster och ökentrakter för att helt få ägna sig åt bön och kamp mot det onda. De heligas förböner är starka redan medan de lever på jorden, men då de efter döden överflyttas till himmelen, blir de ännu starkare. Därför ärar och hyllar vi dem och ber dem om förböner och hjälp i våra egna böner.

Den nåd, som Gud låtit dem få del av, berör hela människan, både själen och kroppen. Därför är också deras jordiska rester eller reliker heliga.

Vidare vördar vi bilder av Kristus, Guds Moder, änglar och heliga människor. De kallas ikoner och vi håller dem i våra hem som ett tecken på att vi alltid tar emot de heliga sändebud som Gud har sänt oss. Framför dem ber vi. De är synliga bilder av Guds osynliga nåd och ständiga, osynliga närvaro. Därför är ikonerna heliga.

Ikoner

I konerna en integrerad och självklar del av den Ortodoxa gudstjänsten. Vi tänder ljus framför dem, gör korstecknet och kysser dem. Vördnaden vi visar för ikonen är ingen avgudadyrkan. Vi tillber den inte utan visar just vördnad eller håller den i ära. Inte för färgen och träet, utan den vördnad vi visar för ikonen vidareförmedlas till den person som ikonen föreställer, säger Kyrkans heliga fäder. I och med att Gud sände sin Son till jorden som människa, så blev det möjligt att se Honom och också att avbilda Honom på ikoner.

Vi ber också för de döda.

Bönerna för de döda förenar oss med dem som vi älskar här på jorden. Kärleken dör aldrig. På samma som bönen till änglarna och de heliga, så förenar också bönen för de döda den jordiska delen av Kyrkan med den himmelska. I Kristi ljus och kärlek förenas allt till en enda stor enhet - Kristus själv, Hans heliga Kyrka.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kortfattat om Ortodox tro | Stockholms stift

# data[].attributes.attachment_link.description
Ortodox Vi kallas Ortodoxa kristna, därför att vi hör till den Ortodoxa kyrkan. Ortodox är ett grekiskt ord och betyder rätt troende. Den Ortodoxa kyrkan är den ursprungliga Kyrkan, som grundades av Kristus själv. Den kallas också apostolisk, därför att Jesu egna lärjungar, Hans apostlar, gav den en fast ordning.

# data[].attributes.attachment_link.description
Katolicismen är den största och den äldsta och ursprungliga "grenen" inom kristendomen. Den katolska kyrkan leds av påven som har sitt säte i Vatikanstaten i Rom. Ordet katolsk betyder allomfattande. Det innebär att kyrkan står öppen för alla människor. I andra kyrkor säger man oftast den romersk-katolska kyrkan eftersom den styrs från Rom.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ingen gemensam ledare

Den ortodoxa kyrkan, eller de ortodoxa kyrkorna som grenen också kallas, består av flera nationella kyrkor i öst som har sina ursprung i den tidiga kyrkan från östra medelhavsområdet och det östromerska riket.

Ortodoxa kyrkan har ingen gemensam ledare eller organisation. Därför har varje ortodoxt land sin egen kyrka. Tillsammans har de ortodoxa kyrkorna omkring 300 miljoner anhängare.

Vad betyder ordet ortodox?

Ordet ortodox har två olika betydelser. Det ena är " rätt lära". Det syftar på att man inom den ortodoxa tron anser sig representera den ursprungliga kristendomen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Den ortodoxa kyrkan, eller de ortodoxa kyrkorna som grenen också kallas, består av flera nationella kyrkor i öst som har sina ursprung i den tidiga kyrkan från östra medelhavsområdet och det östromerska riket. Ortodoxa kyrkan har ingen gemensam ledare eller organisation. Därför har varje ortodoxt land sin egen kyrka.

# data[].attributes.body
(PP punkt 1a)

# data[].attributes.body
Filmklipp

# data[].attributes.attachment_link.title
Martin Luther (Historia) - www.binogi.se

# data[].attributes.body
Läroboken Sol 4000 Religion och liv 8 finns i biblioteket.

# data[].attributes.body
Filmklipp

# data[].attributes.attachment_link.title
Reformationen på 90 sekunder - Luthers upptäckt: det viktigaste är gratis!

# data[].attributes.attachment_link.title
Tillsammans skapar vi förändring! - Svenska Kyrkans Unga

# data[].attributes.attachment_link.description
Svenska Kyrkans Unga är en öppen gemenskap av unga människor som vill upptäcka och dela kristen tro.

# data[].attributes.attachment_link.description
Svenska kyrkan är en mötesplats genom livet. Få hjälp, engagera dig eller delta i en aktivitet. Du är välkommen oavsett vem du är.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Är du ung och katolik? Eller bara ung och intresserad av Katolska Kyrkans gemenskap? Ta då chansen och bli medlem i Sveriges Unga Katoliker så att du inte missar allt spännande som händer.

Läs mer

Sveriges Unga Katoliker vill fördjupa unga katolikers tro så att vi unga vågar vandra och visa vägen. Vi tror att vi bäst kommer dit tillsammans med varandra!

Här hittar du några snabblänkar till det som vi erbjuder på vår webbplats. Hittar du inte vad du söker på webbplatsen? Tveka inte att kontakta oss - vi vill höra från dig!

Stockholms katolska stift

# data[].attributes.attachment_link.description
Är du ung och katolik? Eller bara ung och intresserad av Katolska Kyrkans gemenskap? Ta då chansen och bli medlem i Sveriges Unga Katoliker så att du inte missar allt spännande som händer. Läs mer Sveriges Unga Katoliker vill fördjupa unga katolikers tro så att vi unga vågar vandra och visa vägen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Att tala om det som händer "efter" döden är inte lätt, eftersom tiden som vi känner den då upphör. Det är svårt att veta i detalj, men Jesus Kristus har genom sin död och uppståndelse gett oss ett...

Att tala om det som händer "efter" döden är inte lätt, eftersom tiden som vi känner den då upphör. Det är svårt att veta i detalj, men Jesus Kristus har genom sin död och uppståndelse gett oss ett hopp och en förtröstan på det eviga livet hos Gud.

I samband med döden talar katolska kyrkan om något som kallas skärselden, "reningen". Innan vi helt och fullt träder in i glädjen inför Guds ansikte måste de flesta av oss renas (helgonen är redan fullkomnande,"färdiga", vid sin död). Vi tror att det innebär att den som dör i gemenskap med Gud i Kristus får se vad de handlingar han/hon gjort i livet verkligen inneburit och lett till. Både det som varit bra och det som varit dåligt. Vi får se hur saker vi gjort, sagt eller låtit bli att göra har sårat och skadat både oss själva, andra människor och hela skapelsen och lett oss bort från Gud och därför också i grunden gjort oss olyckliga. Om vi inte redan under jordelivet gjort denna smärtsamma insikt, ger Gud oss möjligheten att efter vår död fullborda vårt helande så att vi kan träda in i hans närvaro i himlen.

I det som Jesus och Bibeln beskriver som domen efter döden kommer vi att stå inför Gud själv och ansvara för de val vi gjort. Människans fria val innebär att hon kan säga och göra saker som helt skiljer henne från kärleken, dvs från Gud. Eftersom det valet finns, finns också helvetet. Helvetet är ett tillstånd där vi är helt skilda från Gud. Det är viktigt att komma ihåg att Gud inte förutbestämt att någon ska hamna i helvetet. Även om vi människor ser att en person agerar kärlekslöst och gör mycket ont, kan vi inte döma den personen till helvetet. Det är Gud som dömer, inte människor. Gud älskar oss och vill att alla människor ska bli räddade till himlens glädje.

Målet för våra liv är att leva i evighet och "skåda" Guds härlighet. Det är detta vi kallar himmelen. Guds kärlek är starkare än döden och begränsas inte av vår död. Genom sakramenten hör vi ihop med Kristus, han som lidit, dött och uppstått. Detta ger oss ett starkt hopp inför evigheten. Hur ska vi då beskriva himmelen? Här räcker inte våra ord och föreställningar till. Aposteln Paulus skriver om "vad inget öga sett och inget öra hört, och vad ingen människa anat, det som Gud har berett åt dem som älskar honom". Där ska Gud torka tårarna från våra ansikten och vi får se Gud sådan han är. (Vi människor är längtande varelser, men inget skapat kan tillfredsställa vår längtan. Gud ensam kan uppfylla vår längtan.)

En av kyrkans största teologer, Thomas av Aquino som levde på 1200-talet, skrev om himmelen: "I det eviga livet förenas för det första människan med Gud. Gud själv är ju lönen och slutet på våra mödor... Vidare består det i en fullkomligt tillfredsställd längtan. Alla de saliga skall där få njuta mer än de längtat efter och hoppats på. Skälet därtill är att ingen i detta livet kan få allt han längtat efter, och inget skapat kan någonsin fylla människan hela längtan. Gud är ensam den som mättar och han övergår oändligt [varje längtan] Därför finner människan ingen vila utom i Gud, ... 'Du har skapat oss till dig, Herre, och vårt hjärta är oroligt till dess det finner vila i dig.'"

Himmelen kan beskrivas som "sanningens och livets rike, helgelsens och nådens rike, rättvisans, fredens och kärlekens rike" som kyrkan ber på kyrkoårets sista söndag, Kristus konungens dag.

# data[].attributes.attachment_link.description
Att tala om det som händer "efter" döden är inte lätt, eftersom tiden som vi känner den då upphör. Det är svårt att veta i detalj, men Jesus Kristus har genom sin död och uppståndelse gett oss ett... Att tala om det som händer "efter" döden är inte lätt, eftersom tiden som vi känner den då upphör.

# data[].attributes.attachment_link.description
Visiting the official website of the Holy See one can browse: the Magisterium of the Supreme Pontiffs (from Pope Leo XIII to Pope Francis); the fundamental texts of Catholicism in various languages (the Sacred Bible, the Catechism of the Catholic Church, the documents of the Second Vatican Council…

# data[].attributes.body
På svenska

# data[].attributes.body
("PP")

# data[].attributes.body
Kolla här!

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
Tweets by Pontifex

# data[].attributes.body
Wikipedia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De 95 teserna, egentligen De 95 teserna om avlatens innebörd, i original på latin Disputatio pro declaratione virtutis indulgentiarum, var en diskussionsskrift av Martin Luther som han den 31 oktober 1517 skickade tillsammans med ett brev till ärkebiskopen Albrekt av Magdeburg och Mainz. Från denna dag brukar reformationens början räknas. Med teserna ville Luther inleda en öppen diskussion om avlatshandeln. Han sammanfattade här sina synpunkter på avlaten och lade fram sin egen syn på människans förhållande till Gud. Han använde också teserna till att ta upp påvens girighet till belysning.

Den traditionella berättelsen om att han samma dag egenhändigt anslog teserna på porten till slottskyrkan i Wittenberg är ifrågasatt och omtvistad.

Det här avsnittet är helt eller delvis baserat på material från latinska Wikisource, Disputatio pro declaratione virtutis indulgentiarum.

Diskussion angående sanningen om avlaten

Av kärlek och med viljan att klargöra kommer nedanstående att diskuteras på Wittenberg, under ordförandeskapet av kyrkoherde Fader Martin Luther, filosofie magister och helig mästare i teologi, och ordinarie universitetslektor på samma plats. Därför ombeds de som inte har möjlighet att närvara och diskutera på plats att de gör det i skrift. I vår Herre Jesus Kristi namn. Amen.

1. Vår Herre och Mästare Jesus Kristus sa "Omvänd er, osv" och menade att de troende skulle leva hela livet med omvändelse och bättring.

2. Men det betyder inte enbart inre ånger. Ja, det finns ingen inre omvändelse om den inte utåt leder till dödande av köttet.

3. Alltså fortsätter straffet lika länge som hatet mot jaget (det är den sanna inre bättringen), det vill säga till vårt inträde i himmelriket.

4. Påven har varken viljan eller makten att efterskänka några andra straff än de som han har fått delegerat, antingen genom sin egen handlingsfrihet eller av kanonisk lag.

5. Påven kan inte efterskänka någon skuld, utom genom att förklara att den har efterskänkts av Gud och instämma med det, som mest kan han efterskänka straff som han har fått delegerat till sig själv att efterskänka. I de fall detta föraktas så står skulden helt säkert kvar.

6. Gud efterskänker inte någons skuld utan att samtidigt ödmjuka och inordna honom under hans kyrkoherde, prästen.

7. Kyrkliga bestraffningar påverkar endast de levande och enligt kyrkans stadgar bör ingenting åläggas de döende.

8. Däri är den Helige Ande genom påven barmhärtig som i sina förordningar alltid har särskilda regler för de som är döende och i nöd.

9. Okunniga och onda är de präster som, av de döende, tilldelar kyrkliga botgöringar även för skärselden.

10. Ändring av den kyrkliga boten till en bot för skärselden är ganska uppenbart ogräset som såddes medan biskoparna sov.

11. Förr kom den kyrkliga boten inte efter, men innan absolutionen, och gavs som test av sann ånger.

12. De döende frigörs genom döden från alla straff, de är redan döda från kyrkliga regler och har rätt att bli befriade från dem.

13. Brist på sundhet och kärlek hos en döende person för med sig stor rädsla, större ju mindre sundheten och kärleken är.

14. Denna rädsla och skräck är tillräcklig för att i sig själv (utan något annat) utgöra pinan av skärselden, eftersom det är mycket nära mellan ångest och förtvivlan.

15. Det verkar som att helvetet, skärselden, och himlen förhåller sig liksom förtvivlan, ångest och garanterad säkerhet.

16. Nödvändigtvis verkar det som att för själarna i skärselden minskar ångesten och kärleken ökar.

17. Det verkar obevisat, både genom förnuftsresonemang och genom skriften, att de är utan möjlighet till bättring, det vill säga att öka kärleken.

18. Inte heller verkar det bevisat att de är säkra och övertygade om sin egen salighet, åtminstone inte alla trots att vi ibland är ganska säkra.

19. När påven ger fullständig eftergift av alla straff, innebär det inte alla utan endast de straff som påven själv har delat ut.

20. Därför har avlats-predikanterna fel som säger att påvens avlat löser och räddar en man från alla straff.

21. Det går inte att lösa själarna i skärselden från något straff, som de enligt kanonisk lag måste frigöra sig ifrån i det här livet.

22. Om eftergift av vilket straff som helst skulle kunna beviljas till någon alls, så skulle det bara kunna gälla de mest perfekta, dvs mycket få.

23. Det måste vara så att en stor del av folket blir lurad av det urskillningslösa och stora löftet.

24. Påven gör rätt, inte i kraft av nycklarna (som han inte kan använda så), men genom sin förbön om eftergift till själarna.

25. Vem vet om alla själarna i skärselden vill köpas, som i legenden om Severinus och Paschal.

26. Ingen är säker på uppriktigheten i sin egen ånger, än mindre att han har fått full eftergift.

27. Lika ovanligt som riktig ånger, så ovanligt är det också att köp av avlat ger rätt resultat, alltså mycket sällsynt.

28. Den gör väl som skyddar mot dem som säger att påvens avlat är en ovärderlig gåva av Gud genom vilken människan blir försonad med Gud.

29. ...för den nåd som förmedlas av denna avlat avser endast de påföljder i form av sakramental bot som fastställts av människor.

30. Ingen kristen predikan lär ut att ångern inte är nödvändig, att man kan köpa själar eller att man kan köpa biktbrev.

31. Alla kristna som verkligen ångrar sig har rätt till full eftergift av straff och skuld, även utan brev om förlåtelse.

32. Varje sann kristen, vare sig levande eller död, är del i alla välsignelser Kristus och kyrkan som beviljats honom av Gud, även utan brev om förlåtelse.

33. Den förlåtelse som däremot förmedlas av påven är på intet sätt att förakta, om det (som sagt) innebär en bekräftelse av Guds förlåtelse.

34. Det är ytterst svårt även för de mest ivriga teologer att uppmuntra folket till sann ånger samtidigt som dessa frikostiga benådningar.

35. Den sanna ångern söker och älskar straffet, men den frikostiga avlaten tar bort hotet om straff och får människor att hata, den gör det åtminstone möjligt.

36. Apostoliska benådningar ska predikas med försiktighet, så att folket inte felaktigt tror att avlaten är bättre än goda gärningar av kärlek.

37. De kristna bör undervisas att påven inte menar att köp av avlat på något sätt kan likställas med att vara barmhärtig.

38. De kristna bör undervisas att den som ger till de fattiga, eller lånar ut till de behövande gör en bättre gärning än den som köper avlatsbrev.

39. Med gärningar av kärlek ökar kärleken och människan blir bättre, men genom avlat blir inte människan bättre utan bara mer befriad från straff.

40. De kristna bör undervisas att den som ser en fattig utan att bry sig om honom men köper avlat vinner inte något av påven men får Gud själv att bli arg.

41. De kristna bör undervisas att om de inte har pengar över så ska de spara pengarna till det som är nödvändigt i hushållet, och inte under några omständigheter slösa sina pengar på avlat.

42. De kristna bör undervisas att köp av avlat är en fråga om fri vilja och inte en befallning.

43. De kristna bör undervisas att när påven erbjuder avlat så har han större behov av, och önskar sig hellre, deras fromma förböner än pengar.

44. De kristna bör undervisas att påvens avlat är nyttig om de inte förlitar sig på den, men helt och hållet skadlig, om de på grund av avlaten förlorar sin rädsla för Gud.

45. De kristna bör undervisas att om påven kände till avlatspredikanternas utpressningsmetoder så skulle han föredra att Peterskyrkan blir till aska framför att den byggs upp med hud, kött och ben av hans får.

46. De kristna bör undervisas att påven frivilligt skulle, till och med (om det behövdes), sälja Peterskyrkan och ge av sina egna pengar till vissa av dem som alla dessa avlatspredikanter övertalar att ge pengar.

47. Försäkran om frälsning genom skrivelser av nåd är förgäves, även om kommissarien för avlatsbreven, ja påven själv, skulle pantsätta sin själ för dem.

48. De är fiender till Kristus och påven, som befaller att Guds ord ska vara helt tyst i vissa kyrkor.

49. Skador åsamkas Guds Ord då, i en predikan, en lika stor eller en längre tid går åt till avlaten än Guds ord.

50. Det måste vara påvens avsikt att ifall avlaten (vilket är det minsta) rings in med en klocka, med en procession och en ceremoni, så ska evangeliet (vilket är det allra största) ringas in med hundra klockor, hundra processioner och hundra ceremonier.

51. Den kyrkans skatt ur vilken påven delar ut avlat, är inte tillräckligt omtalad eller känd bland de kristna.

52. Den är uppenbarligen en skatt utan jordiskt värde, annars hade inte alla dessa försäljare delat ut den så frikostigt utan bara samlat in den.

53. Inte heller kommer den från Kristus och helgonen, för även utan påven så ger dessa alltid nåd till den inre människan och korsfästelse, död och helvete till den yttre människan.

54. Enligt Sankt Laurentius så är kyrkans skatt de fattiga, men då menade han enligt den tidens synsätt.

55. Utan att förhasta oss säger vi att kyrkans nycklar (vunna genom Kristus förtjänst) är den skatten.

56. För det är uppenbart att när det gäller frigörelsen från straff och de förbehållna fallen så är påvens egen auktoritet tillräcklig.

57. Den verkliga skatten i kyrkan är det mest heliga evangeliet om härligheten och Guds nåd.

58. Men denna skatt är naturligt svår att acceptera för att den gör att den förste blir sist.

59. Å andra sidan är avlaten naturligt lätt att acceptera för att den gör att de sista blir först.

60. Skatterna i avlatsbreven är nät som man nu använder för att fiska efter rikedomar hos människor.

61. De avlatsbrev som demagoger hyllar som den största nåd är i verkligheten beskriven så för att den främjar vinning.

62. Men de är i verkligheten det allra minsta i jämförelse med Guds nåd korsets fromhet.

63. Biskopar och pastoratens präster är tvungna att släppa in påvliga kommissionärer för avlatsbreven och visa dem vördnad.

64. Men ännu mer är de skyldiga att vaka med sina ögon och öron så att inte dessa män predikar sina egna fantasier istället för uppdraget från påven.

65. Den som talar mot sanningen i den påvliga avlaten, låt honom vara bannlysning och förbannad.

66. Den som vaktar mot girigheten och betalningskravet hos avlats-predikanterna, låt honom vara välsignad.

67. Liksom påven med all rätt dundrar mot dem som orsakar skada på den påvliga avlaten...

68. ... så mycket mer kommer han dundra mot dem som tänjer på sanningen och använder avlaten som ett bedrägeri mot den heliga kärleken.

69. Att tänka att den påvliga avlaten räcker för att frikänna en man, även om han begått ett oförlåtlig synd och kränkt Guds moder, det är vansinne.

70. Vi säger tvärtom att den påvliga avlaten inte kan ta bort det minsta av mindre synder avseende på skuld.

71. Att säga att, även om Petrus var påve nu så skulle han inte kunna skänka någon större nåd är hädelse mot både Petrus och påven.

72. Vi säger tvärtom att såväl han som varje annan påve har större nåd till sitt förfogande, evangeliet, heligheten, nåden, gåvor att bota sjuka, osv enligt 1 korinthierbrevet 12.

73. Att säga att korset med påvens vapen ingraverat är likvärdigt med Kristi kors är hädelse.

74. Det är biskoparna, pastoratens präster och teologerna som låter sådana läror spridas bland folket.

75. Denna otyglade predikan om avlat gör det inte lätt ens för lärda män att skydda vördnaden för påven från förtal och illasinnat prat från lekmän.

76. Mer konkret: Varför tömmer inte påven skärselden på grund av helig kärlek och det trängande behovet hos själarna. Det vore en bättre anledning istället för att lösa in ett oändligt antal själar av en så obetydlig anledning som eländiga pengar till att bygga en kyrka?

77. Vidare: Varför fortsätter vi ha mässor och jubileumsmässor för de avlidna, och ger inte tillbaka eller tillåter tillbakatagande av donationer å deras vägnar, eftersom det är fel att be för de som redan är återlösta?

78. Vidare: Vad är denna nya fromhet från Gud och påven som låter de laglösa och onda för pengar köpa ut Guds fromma ur skärselden, istället för att befria den fromma av ren barmhärtighet på grund av själens eget behov?

79. Vidare: Varför har kyrkans stadgars ånger slutat tillämpas och genom glömska upphävts, för att ersättas med utfärdande av avlatsbrev?

80. Vidare: Varför bygger inte påven, vars förmögenhet i dag är som förmögenheten hos de rikaste, Peterskyrkan för sina egna pengar, istället för att bygga den för pengar från de fattiga troende?

81. Vidare: Vad är påvens eftergift och vilka garantier ger han till dem som genom perfekt ånger har rätt till full förlåtelse och gemenskap?

82. Vidare: Vad mer gott skulle kyrkan kunna göra än om påven skulle göra hundra gånger bättre än nu och skänka till varje troende dessa eftergifter och garantier?

83. Eftersom påven genom sina benådningar söker själars frälsning snarare än pengar, varför utökar han då inte bara de tidigare avlatsbreven så att de har samma effekt som dessa?

84. Att möta dessa argument och funderingar med våld och inte ge svar, är att göra kyrkan och påven till åtlöje för sina fiender och att göra de kristna olyckliga.

85. Om således avlaten blev predikad enligt påvens anda och tanke så skulle alla dessa tvivel snabbt sluta existera.

86. Bort då med alla de profeter som säger till folket i Kristus, "Frid, frid" där det inte finns någon frid.

87. Välsignade är alla de profeter som säger till folket i Kristus, "Kors, kors", där det inte finns något kors.

88. Uppmuntra de kristna att flitigt följa Kristus, deras huvud, genom straff, död och helveten...

89. ... och därmed att komma till himlen snarare genom många prövningar, än genom försäkran om fred.

Referenser

Externa länkar

# data[].attributes.attachment_link.description
De 95 teserna, egentligen De 95 teserna om avlatens innebörd, i original på latin Disputatio pro declaratione virtutis indulgentiarum, var en diskussionsskrift av Martin Luther som han den 31 oktober 1517 skickade tillsammans med ett brev till ärkebiskopen Albrekt av Magdeburg och Mainz. Från denna dag brukar reformationens början räknas.

# data[].attributes.body
Virtuell360°-rundvandring

# data[].attributes.attachment_link.description
Special thanks to Villanova University in Pennsylvania (USA) for its contribution to the realization of the Virtual Reality Tour of the Basilica of Saint Peter.

# data[].attributes.body
(Info, länkar, filmklipp m.m.)

# data[].attributes.body
För att visa kunskaper och tankar

Showbie-kod: E2M7GJ
(Sista inlämning: Fredag 13 mars)

# data[].attributes.body
För att träna och lära, inte lämna in.

Finns även i Showbie.

# data[].attributes.body
Ped. planering, Powerpoints m.m...

# data[].attributes.headline
3. Martin Luthers kyrka kommer till Sverige 

# data[].attributes.subject
3. Martin Luthers kyrka kommer till Sverige 

# data[].attributes.body
(PP punkt 2)