# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Xavier Vidal Navarro on 2013-11-09.

# data[].attributes.body
FRONTERAS DIFUSAS, VÍCTIMAS INVISIBLES

# data[].attributes.body
Documental sobre l'experiència de vuit dones equatorianes que van immigrar a España

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Incertidumbre de migrantes ecuatorianos en Italia

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
HABITAN LA VILLA MAS PELIGROSA DE BUENOS AIRES

# data[].attributes.attachment_link.description
Compartimos todo el documental "Las que se fueron", producido a finales de 2014 por la Embajada del Ecuador.

# data[].attributes.body
Barella, J.M. (2017) El Cargol. Magazine del Penedès. Número 926

# data[].attributes.body
"A aquest moment de Crisi ens sobren raons per continuar interrogant els Capitalocentrismes, i fer-ho, des de les carns més rebels dels Feminismes, sent-hi conscients que a cada dia que passi som i serem moltes més, millor organitzades,molt més preparades i molt més indignades. Cal fer saber, doncs, a la cara descoberta i crua del Capitalisme Heteropatriarcal i Racista, que moltes feministes, des dels feminismes catalans, hi treballarem per deixar clar que els temps dels Feminismes domesticats s’han acabat."Ramajo (2012)

# data[].attributes.headline
PROGRESSIVA FEMINITZACIÓ DELS FLUXOS MIGRATORIS

# data[].attributes.subject
PROGRESSIVA FEMINITZACIÓ DELS FLUXOS MIGRATORIS

# data[].attributes.body
Les dones han migrat des de fa molt de temps.

Els fluxos migratoris de les dones han estat ignorats i per tant, no s'han analitzat.

Els estudis sobre globalització i migracions s'han basat en models masculins i que tant uns com els altres s'han tractat com a dinàmiques neutres en relació al gènere.

No s'ha tingut en compte en l'anàlisi de les dinàmiques econòmiques ni de l'economia informal ni els circuits alternatius de supervivència i per tant, existeix un anàlisi parcial que no ha tingut en compte el paper de les dones en l'economia global.

Un dels trets significatius destacats per l’Organització Internacional per a les Migracions és la feminització dels fluxos migratoris: un 47,5% dels immigrants estrangers del món són dones.

Factors que generen els processos migratoris:

1. Països d'origen afavoreixen i impulsen a les persones a immigrar voluntàriament o de manera forçada:

Manca d'oportunitats econòmiques

Expectatives de millora i de promoció no satisfetes al lloc d'origen

Pobresa

Violència domèstica

I un llarg etcètera...

2. Països destinataris afavoreixen l'arribada de els persones immigrades:

Augment de la participació femenina al mercat de treball

Envelliment de la societat

Polítiques públiques de provisió de serveis escasses (deteriorament de l'estat del benestar)

# data[].attributes.headline
CONSTRUCCIÓ DE CIRCUITS ALTERNATIUS PER A LES MIGRACIONS EN ESPAIS TRANSNACIONALS

# data[].attributes.subject
CONSTRUCCIÓ DE CIRCUITS ALTERNATIUS PER A LES MIGRACIONS EN ESPAIS TRANSNACIONALS

# data[].attributes.body
La globalització econòmica provoca un impacte devastador a nivell mundial sobre la vida de les dones i sobretot en les seves oportunitats i condicions laborals.

Augment de l'endeutament (deutes i interessos d'aquestes deutes) dels països en desenvolupament  amb els països desenvolupats.  Es proposen programes d'ajust estructural que l'únic que provoquen és més retallades econòmiques, augment de l'atur, el tancament d'empreses i en definitiva un increment desmesurat de la pobresa.

Les dones immigrants alhora d'immigrar es troben amb controls fronterers i normes restrictives, fet que provoca en molts casos les immigracions il·legals, i com a conseqüència es veuen abocades al tràfic de dones i forçades a exercir la prostitució.

Molts països veuen en el turisme un sector d'ingressos (platges, cultura,...) però també veuen el turisme sexual com a reclam.

Les remeses que les dones immigrants envien als països d'origen també són grans fonts d'ingressos.

Feminització i Racialització de  la supervivència: noves formes de supervivència i noves pràctiques econòmiques associades a la realitat global i migratòria amb major identitat femenina.

La globalització i la nova divisió del treball internacional generen els anomenats Circuits alternatius de supervivència per a l'obtenció d'ingressos,  formats fonamentalment per dones; aquests circuits es consideren com a part estructural del sistema global.

Reestructuració econòmica dels països desenvolupats dins del context de la globalització= Polarització econòmica

1.   + mà d'obra no qualificada - Salaris + baixos - Segregació mercat de treball

2.   Concentració de la riquesa i el poder  en les ciutats globals

Augment de la demanda del treball domèstic i cura a les persones :  degut  a la participació de les dones al mercat laboral, la reproducció i manteniment de les estructures patriarcals i la no intervenció de l'estat del benestar. Les dones immigrants acaben evocades a realitzar aquestes feines  en economia submergida i una vegada més no es visibilitza i no es té en compte a nivell d'economia global. En aquest sentit, Pla (2009) fa referència a la Cadena global de cure s: "reclama i importa mà d'obra femenina dels països perifèrics per a l'atenció de les famílies dels països del Nord. Els llocs de treball ocupats per les immigrants no són casuals, sinó que obeeixen a les assignacions del sistema sexe-gènere imperants en les societats emissores i d'acollida que segmenten clarament els mercats de treball per raó de gènere.

«LA ABUELA QUE CUINA AL HIJO DE LA MADRE QUE MIGRÓ PARA CUIDAR A LA HIJA DE LA MADRE QUE SALIÓ A TRABAJAR, ¡ abuela que cuida al hijo de la madre que migró para cuidar a la hija de la madre que salió a trabajar, ¡ESTÁ CANSADA!» Eltopo Tabernario (2015)

Esta frase muestra claramente la realidad de lo que desde hace tiempo se viene nombrando como cadenas globales de cuidados, es decir, las «cadenas de dimensiones transnacionales que se conforman con el objetivo de sostener cotidianamente la vida, y en las que los hogares se transfieren trabajos de cuidados de unos a otros en base a ejes de poder, entre los que cabe destacar el género, la etnia, la clase social y el lugar de procedencia».

Famílies transnacionals    "Ni a qui ni allà"

Majoritàriament en les famílies transnacionals són les dones que deixen el país.

Les famílies transnacionals aporten als països d'orígen  per una banda les remeses econòmiques que contribueixen a una major disponibilitat de bens i recursos i així reactiven el consum, i per altra, sentiments i emocions de pertinença, benestar i autoestima, així com transmeten valors, idees, pautes culturals, canvis d'estils de criança dels fills/es,... gràcies a la comunicació permanent, vacances,...

# data[].attributes.body
ESPANYA SEGON LLOC DE DESTÍ DELS FLUXOS MIGRATORIS LLATINOAMERICANS PER TREBALLADORES DOMÈSTIQUES I DE CURES

# data[].attributes.headline
PAPER DE LES DONES MIGRANTS A L'ESTAT ESPANYOL

# data[].attributes.subject
PAPER DE LES DONES MIGRANTS A L'ESTAT ESPANYOL

# data[].attributes.body
"Efectivamente las mujeres que migran somos mujeres que de alguna manera cambiamos el mundo. No llegamos a resolver nada, no llegamos a hacer milagros, pero llegamos a cambiar el mndo en virtud de lo que no planteamos, en virtud de lo que queremos llevar adelante, y en virtud de lo que en efecto algún dia podremos decir "Lo hemos logrado". Beatriz Vahos (2016)

Normativa 2015 en relació a l' estrangeria, gènere, violència de gènere i trates.

II Plan Integral de Lucha contra la Trata de Mujeres y Niñas con fines de Explotación Sexual (2015-18)/

LO 8/2015 de 22 de julio, de modificación del sistema de protección a la infancia y a la adolescencia

Ley 26/2015, de 28 de julio, de modificación del sistema de protección a la infancia y adolescencia.

Ley 4/2015, de 17 de abril, del Estatuto de la víctima del delito.

Segons el document  Dones i Immigració elaborat per la Secretaria  de la dona d'ERC, l’Estat espanyol ha tingut un paper important a l’hora de configurar una dinàmica migratòria específica, fomentant els fluxos d’immigració feminitzats, a través del sistema de quotes, des del 1993. Aquest canvi està relacionat amb l’evolució del servei domèstic.

Mercat molt segmentat i feblesa de l’estat del benestar. En aquest sentit tant les dones immigrants com les autòctones reconstrueixen el patriarcat sota les condicions que regeixen el mercat internacional.

Segmentació ocupacional en el sector d'atenció a les persones, les dones immigrants ocupen els treballs amb pitjors condicions que les autòctones.

Informalització: realització de tasques que són desvaloritzades social i econòmicament i porten a situacions d'exclusió social i pobresa.

Pla (2009) parla de les diferències intragènere i intergènere: "La solució mitjançant la utilització d'empleades de llar immigrants significa tancar el problema de conciliació en un cercle femení que a més deixa una baula de la cadena (les empleades) sense cap solució de reconciliació. En definitiva, s'està produint un transvasament de situacions generadores de desigualtats entre dones de diferent nacionalitat, classe social, raça o nivell d'estudis, entre d'altres. Assistim, per tant, a importants canvis qualitatius en les diferències intragènere que oculten la persistència de desigualtats intergènere entre dones i barons.

Segons l'Informe Anual 2016 sobre l'estat del racisme a l'Estat Español : En España hay 424.225 trabajadoras del hogar dadas de alta en la Seguridad Social, según los datos oficiales de empleo y paro de septiembre de 2015. Sin embargo, los datos que maneja CCOO apuntan que en España hay más de 700.000 personas trabajadoras del hogar (incluidas quienes trabajan en la economía sumergida), de las cuales el 99% son mujeres y más de 275.000 no están dadas de alta en la Seguridad Social. Es decir, que seis de cada diez empleadas del hogar trabajan «en negro» .

# data[].attributes.body
http://www.surt.org/maletaintercultural/index.php?vlg=1&vmd=1&vtp=0&vit=1&tex=18

https://www.es.amnesty.org/uploads/media/casos_violencia_mujeres.pdf

http://www.unitedexplanations.org/2015/11/04/las-desigualdades-de-genero-en-los-movimientos-migratorios/

http://www.vocesenelfenix.com/content/migraciones-y-vida-familiar-entre-espa%C3%B1-y-am%C3%A9rica-latina

http://www.xarxafeminista.org/wp-content/uploads/2012/05/Desmuntant_la_Crisix_Barbara_Ramajo.pdf

http://www.uv.es/igualtat/noudise/325c.pdf

https://www.youtube.com/watch?v=XKuHZ2P-Zcg

http://www.youtube.com/watch?v=39gfhX3I-_U

https://www.youtube.com/watch?v=MO3bMnvRkSE

http://materialeducativoprimaria.files.wordpress.com/2012/09/tutorial-padlet.pdf

Carretero, A. (2016). Migraciones y gènero. La feminización de la migración transnacional. Forinter2. Consejería de justícia e interior.  Junta de Andalucía

Barella, J.M. (2017). Augmenten els estrangers que treballen de forma irregular. El Cargol. Magazine del Penedès. Núm. 926 (pàg. 8)

Sassen, S. (2003). Contrageografías de la globalización. Género y ciudadanía en los circuitos transfronterizos. Capítol 2: "Contrageografías de la globalización. La feminización de la supervivènca" (pàg. 41-46)

Vega Solís, C. (2004). Los estratos del cuidado. Condiciones y transaciones realitzadas por las mujeres inmigrantes latinoamericanas en los servicios particulares (pág. 96-54). Subjetividades en tránsito en los servicios de atención y cuidado. Ayudas a la investigación Francesca Bonnemaison. Diputació de Barcelona.

# data[].attributes.headline
PRINCIPALS CARACTERÍSTIQUES DE LES DONES IMMIGRANTS

# data[].attributes.subject
PRINCIPALS CARACTERÍSTIQUES DE LES DONES IMMIGRANTS

# data[].attributes.body
Les dones cada vegada més tenen un paper més destacat en la immigració

Les dones immigrants tenen un paper fonamental en l'economia global, en els circuits transnacionals de supervivència i en la generació d'ingressos.

Invisibilitat de la dona immigrant en els diferents estudis, anàlisis i recerca sobre la immigració, fet que ha dificultat la creació de polítiques públiques que atenguin i avaluin la situació diferenciada entre homes i dones immigrants.

Invisibilització de la seva contribució social, cultural i econòmica en el país destinatari.

Col·lectiu heterogeni que NO respon als estereotips de dona analfabeta, submisa o víctima passiva de les seves circumstàncies a la qual se l'ha d'ajudar.

Les dones immigrants pateixen triple discriminació i com a conseqüència exclusió social: discriminació de gènere, per nacionalitat i per classe social.

Les dones immigrants passes per processos de dol (dol per la família i les amistats, per la llengua, per la cultura,...) en el seu procés d'arribada i adaptació psicosocial al lloc d'acollida.

Dificultat d'accés al mercat laboral per diversos factors (lloc d'orígen, posició social,...)

Ocupen llocs de treball precaris, inestables, amb salaris molt baixos i feines poc qualificades. En el sector del treball sexual les condicions empitjoren i molt.

Moltes dones immigrants pateixen violència de gènere.

PROJECTE MIGRATORI:  Motivacions de les dones immigrants a iniciar el seu projecte migratori. Carretero (2015):

1. Dones que emigren soles com a responsables econòmiques d'elles i les seves famílies.

2. Dones que venen per reagrupament familiar per trobar-se amb la parella o altres familiars.

3. Les que fugen per les condicions de vida en el seu país com poden ser les guerres, la situació econòmica o discriminació de gènere.

4. Dones que inicien un projecte migratori propi desvinculat de la família i com a forma de promoció professional i social.

5. Estudiants

A tenir en compte!!  En l'imaginari col·lectiu, les dones immigrants venen per reagrupament familiar, com a acompanyants del marit; la realitat diu que un 66% de les dones amb permís de treball en vigor són solteres i han realitzat el seu procés migratori independent d'un home.

FACTORS DE VULNERABILITAT DE LES DONES IMMIGRANTS

Viuen en entorns socioculturals on existeixen rols sexistes

Precarietat econòmica i laboral

Situacions administratives irregulars i por a ser expulsades del país

Majors dificultats de comunicació i expressió degut a barreres idiomàtiques

Dificultats d'accés a recursos sociosanitaris

Inexistència o escassa xarxa de recolzament familiar i social

Desconeixement dels seus drets i recursos existents

Rebuig per racisme i classisme