# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Īstais citronkoks ( Citrus limon) ir neliels mūžzaļš rūtu dzimtas citrusaugs, kura sākotnējā dzimtene ir Dienvidaustrumāzija vai, iespējams, Indijas ziemeļi. Par citronu sauc šī koka augli, kas ir iegareni, ovāli un parasti dzeltenā krāsā.

Citronkoki izaugi līdz 4,5-6 metru augstumam, ja netiek atzaroti. Lapu garums ir aptuveni 10 cm. Ziedi ir baltā krāsā. Augļa izmēri ir no 7,5 līdz 12,5 cm gari. Pēc iesēšanas citronkokam pirmais auglis izveidojas pēc 10-11 gadiem.

Citroni tiek audzēti gandrīz visās tropu un subtropu zemēs. Visvairāk citroni 2009. gadā tika ievākti Indijā, Meksikā, Ķīnā, Argentīnā un Brazīlijā. No Eiropas valstīm visvairāk citronus iegūst Spānijā, Itālijā un Grieķijā. Vidusjūras zemēs citronus sāka audzēt 11. gadsimtā, kad tos ieveda krustneši no Tuvajiem Austrumiem.

Citronus audzē gandrīz visā pasaulē, un biologi nevar vairs saskaitīt, cik pavisam kopā ir citronu šķirnes. Būtiskākā atšķirība starp šķirnēm ir tikai to ārējais izskats, bet pārējās pazīmes - uzturvērtība un saimnieciskā nozīme - tikpat kā ir nemainīgas. Atšķirībām starp dažādu citronu šķirņu garšām nav liela nozīme, jo tos salīdzinoši reti lieto uzturā svaigā veidā.

Citronus visā pasaulē izmanto galvenokārt kulinārijā, bet tikpat labi var izmantot arī skaistumkopšanā un rūpniecībā, piemēram, ziepju ražošanā kā smaržvielu. No augļa iegūst sulu, bet arī tā mīkstā daļa un miza tiek izmantoti ēdienu pagatavošanā. Citronsulā ir aptuveni 5% citronskābes, kura piešķir citronam skābenu garšu un pH skaitli palielina no 2 uz 3. Citronsulu kā skābi bieži vien izmanto arī zinātniskos eksperimentos izglītības nolūkā, jo tā ir arī salīdzinoši lēti iegūstama. Citronos C vitamīns ir 51 mg uz 100 g, kas ir aptuveni tikpat, cik apelsīnos un citos citrusaugļos.

# data[].attributes.attachment_link.description
Īstais citronkoks ( Citrus limon) ir neliels mūžzaļš rūtu dzimtas citrusaugs, kura sākotnējā dzimtene ir Dienvidaustrumāzija vai, iespējams, Indijas ziemeļi. Par citronu sauc šī koka augli, kas ir iegareni, ovāli un parasti dzeltenā krāsā. Citronkoki izaugi līdz 4,5-6 metru augstumam, ja netiek atzaroti. Lapu garums ir aptuveni 10 cm.

# data[].attributes.attachment_link.title
Avokado - labs līdzeklis pret dažādām slimībām un lielisks palīgs sausas sejas ādas kopšanā : Veselīga uztura noslēpumi : Veselīgs uzturs un dzīvesveids : irLaiks.lv

# data[].attributes.attachment_link.description
Avokado augļi ir ļoti sātīgi - tie satur līdz 30% vērtīgas augu eļļas, 1,5% olbaltumvielu, vitamīnus B1, B2, C, D, E, P, PP, K, A provitamīnu, daudz minerālvielu un mikroelementu - kāliju, kalciju, fosforu, magniju, maz cukura - tikai līdz 1,6%. Vienā auglī ir apmēram 275 kalorijas.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Zemenes atjauno ķermeni.

Zemenēs dominē ogļhidrāti, kas stimulē vielmaiņu un palīdz ātrāk atjaunot ķermeņa šūnas. Pēc šīm īpatnībām zemenes var droši pieskaitīt pie atjaunošanas līdzekļiem.

2. Zemenes pazemina temperatūru, šķidrina asinis.

Šī oga reti ir salda, jo satur daudz skābju (īpaši salicilskābes), kas ļauj izmantot zemenes kā vieglu sviedrēšanas un pretdrudža līdzekli. Zemenes veicina arī asins plūsmas uzlabošanos. Īpaši noderīgas organismam ir skābākās zemenes, tāpēc nav ieteicams pievienot cukuru, bet labāk piena produktus - skābu krējumu, krējumu, pienu, lai samazinātu zemeņu skābumu.

3. Zemenes palielina enerģiju.

Zemeņu sastāvā ietilpst pietiekami daudz skābeņskābes, ko organisms var izmantot kā enerģijas avotu.

4. Zemenes samazina disbakteriozi.

Polisaharīdi kopā ar organiskām skābēm zemeņu sastāvā veicina normālu zarnu mikrofloru, samazinot disbakteriozes simptomus, kā arī palīdzot izvadīt toksīnus un smagus metālus.

5. Zemenes - "dzīvs" multivitamīns.

Regulārs zemeņu patēriņš var likvidēt ziemas-pavasara sezonas avitaminozi, jo zemenes satur C, E un B grupas vitamīnus, kā arī daudz mangāna, kālija, kalcija, vara, kobalta un molibdēna. Paaugstināts dzelzs saturs zemenēs palīdz novērst anēmiju un nostiprina asinsvadus.

6. Zemenes uzlabo potenci.

Aktivizējot metabolismu un atjaunojot ķermeni, zemenes ne tikai rada apstākļus efektīvākam un produktīvākam darbam, bet arī uzlabo potenci. Zemenēs ir daudz cinka, kas palielina libido, tāpēc ir pamats uzskatīt, ka zemenes ir "dabas Viagra".

7. Zemenes ir lietojamas kosmetoloģijā.

Zemenes ļoti aktīvi izmanto kosmetoloģijā. Ja zemenes regulāri un pareizi lieto, tas palīdz atjaunot organismu, novērst vairākas ādas, matu un nagu problēmas.

8. Zemenes bez nitrātiem.

Zemeņu audzēšanai noder jebkura augsne. Galvenais, lai būtu pietiekami daudz mitruma. Mēslošana nav vajadzīga, tāpēc tās nav kaitīgas ar ķimikālijām.

1. Zemenes satur 32 kalorijas uz 100 gramiem.

2. Saskaņā ar jaunākajiem pētījumiem, zemenes uzlabo libido.

3. Uz katras ogas virsmas ir aptuveni 200 sēklu.

a) spēcīgs pretiekaisuma, pretmikrobu un cukura daudzumu samazinošs efekts,

b) lielisks dabas diurētiķis, tāpēc ir ieteicams pret nieru un urīnceļu infekcijām,

c) salicilskābe, kas ir ogās, palīdz pret sāpēm locītavās,

d) antioksidants fisetīns uzlabo smadzeņu darbību.

Ieteikums: baudiet zemeņu laiku, ēdiet zemenes vismaz 1 glāzi dienā un mīliet sevi.
Sagatavoja SIA "Veselības centrs Medeors" uztura speciāliste Anna Nikolajeva un centra vadītāja Daina Zīle.

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Zemenes atjauno ķermeni. Zemenēs dominē ogļhidrāti, kas stimulē vielmaiņu un palīdz ātrāk atjaunot ķermeņa šūnas. Pēc šīm īpatnībām zemenes var droši pieskaitīt pie atjaunošanas līdzekļiem. 2. Zemenes pazemina temperatūru, šķidrina asinis. Šī oga reti ir salda, jo satur daudz skābju (īpaši salicilskābes), kas ļauj izmantot zemenes kā vieglu sviedrēšanas un pretdrudža līdzekli.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mūsdienās arbūzs tiek plaši audzēts pašmāju dārzos. Tas, acīmredzami, nav bez iemesla, jo arbūzs ir ne tikai sulīga un garda oga, bet arī ir bagāts ar dažādām cilvēka veselībai nepieciešamām uzturvielām. Arbūzs var uzlabot gan vispārīgo cilvēka veselības stāvokli, gan arī matu, ādas veselību, vēsta portāls stylecraze.com.
Sirds un asinsvadu veselībai
Arbūzā esošais antioksidants citrulīns palīdz uzturēt labu arginīna līmeni organismā, kas palīdz ražot slāpekļskābes. Tās ir nepieciešamas organismam, lai saglabātu artēriju elastīgumu.

Arī antioksidants likopēns ir nozīmīgs sirds un asinsvadu veselībai. Tam izplatoties visā organismā, tiek neitralizēti brīvie radikāļi, kas var nelabvēlīgi ietekmēt asinsvadu veselību.

Arbūzā esošais mangāns un kālijs regulē asinsspiedienu.
Arbūzs cīņai ar nierakmeņiem
Arbūzs ir ļoti labs urīndzenošs līdzeklis. Tas izvada liekās vielas no organisma, arī attīra urīna izvadkanālus. Tas var izvadīt pat nierakmeņus no organisma, kā arī tos pakāpeniski izšķīdināt.
Acu veselībai
Arbūzos esošais beta karotīns, kas organismā pārvēršas par vitamīnu A, uzlabo acu veselību. Tas palīdz ražot pigmentus acs tīklenē, kas var novērst redzes pasliktināšanos, gadiem ejot.
Pret novecošanās pazīmēm
Brīvie radikāļi cilvēka organismā ir iemesls tam, kāpēc, vecumam tuvojoties, parādās grumbas un dažādas pazīmes, kas liecina par novecošanos.

Arbūza sastāvā ir ļoti daudz antioksidantu, piemēram, vitamīni A un C, likopēns, kas palīdz cīnīties ar brīvajiem radikāļiem organismā, novēršot novecošanās pazīmes.
Ādas uzlabošanai
Arbūzs sniedz dabiski savelkošu efektu, to liekot uz ādas, kā arī vizuāli uzlabo tās izskatu. Labākam rezultātam seju var ierīvēt ar svaigu arbūza šķēli vai arbūzam pievienojot klāt medu.

Arbūzs arī palīdz saglabāt ādu mitrumu.

Tas ir arī labs palīgs cīņai ar pinnēm. Ar arbūzu var vienkārši nedaudz pamasēt seju , bet, lai panāktu vēlamo efektu, svarīgi ir to darīt katru dienu.

Arbūzā esošais A vitamīns var samazināt poras un to iesaka cilvēkiem, kam ir pārāk taukaina sejas āda.
Matu veselībai
Arbūzu sastāvā ir matu veselībai nepieciešamās uzturvielas.

Arbūzs veicina matu augšanu. Tas pateicoties arbūza sastāvā esošajam citrulīnam. Tas palīdz uzlabot arginīna daudzumu organisma, kas ir aminoskābe un veicina asinsrites uzlabošanos galvā.

Tas labvēlīgi ietekmē matu augšanu.
Idejas gardām receptēm:
Ātri pagatavojamie gurķu un arbūza salāti

Foto: Shutterstock

Divi vasaras produkti vienā šķīvī - svaiga gurķa un sulīga arbūza salāti. Papildināti ar sāļo fetas sieru un nedaudz garšaugiem, tie būs perfekta pusdienu maltīte steidzīgajiem.
Lasīt vairāk
Gandrīz saldējums - dzesētas arbūzu šķēles

Foto: Shutterstock

Atjautīgs veids, kā pasniegt arbūzu, turklāt atspirdzinošs un tik vēsinošs karstā vasaras dienā.
Lasīt vairāk
Video: No arbūza var pagatavot burvīgu muciņu arbūzu dzērienam

Foto: Shutterstock

Gardais, sulīgais arbūzs, bet to var apēst, ne tikai griežot šķēlēs! No arbūza var pagatavot jauku muciņu vasarīgam arbūzu dzērienam, ir jāiegādājas tikai vienkāršs mucu krāniņš.
Lasīt vairāk
Arbūzu gaspačo

Foto: Shutterstock

Vasaras karstumā veldzējumu sniegs arbūzu gaspačo. Nelielais asumiņš uzmundrinās un dos enerģiju.
Lasīt vairāk

# data[].attributes.attachment_link.title
Kāpēc jāēd arbūzs jeb Sulīgā oga veselības uzlabošanai

# data[].attributes.attachment_link.description
Mūsdienās arbūzs tiek plaši audzēts pašmāju dārzos. Tas, acīmredzami, nav bez iemesla, jo arbūzs ir ne tikai sulīga un garda oga, bet arī ir bagāts ar dažādām cilvēka veselībai nepieciešamām uzturvielām. Arbūzs var uzlabot gan vispārīgo cilvēka veselības stāvokli, gan arī matu, ādas veselību, vēsta portāls stylecraze.com.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Savvaļas avenes zināja jau senajā Grieķijā un Romā. Grieķijā avenes uzskatīja par mīlestības simbolu. Ārstnieciskiem nolūkiem ievāc ogas, lapas, saknes un ziedus. Tam labāk izmantot savvaļas ogas.

Avenes satur cukurus, pektīnvielas, organiskās skābes, askorbīnskābi, C vitamīnu, B, P, E, A grupu vitamīnus, karotīnu, bioflavonoīdus, PP vitamīnu, miecvielas, ēterisko eļļu, krāsvielas, minerālvielas (magniju, nātriju, kāliju, kalciju, fosforu, jodu).

Meža avenēs minerālvielu ir vairāk. Tās satur arī nedaudz salicilskābes, kurai piemīt antiseptiska, pretreimatisma, temperatūru pazeminoša un sviedrējoša iedarbība.

Dzelzs šo ogu sastāvā ir divas līdz trīs reizes vairāk nekā upenēs.

Avenēs ir atklātas vielas - sterīni, kas aizkavē aterosklerozes attīstīšanos. Kumarīns normalizē asinsrades procesus, samazina protrombīna līmeni. Tās labi noder kā profilaktisks līdzeklis pret saaukstēšanos. Folijskābe uzlabo asinsriti, pasargā no mazasinības un leikēmijas. Ogas saglabā dziedniecisko vērtību arī sasaldētā veidā.

Aveņu lapām piemīt viegla asiņošanu apturoša īpašība, tāpēc noder mutes gļotādas slimību ārstēšanā. Lieto pret caureju, jo piemīt savelkoša darbība. Lapas izmanto kā dažādu organisma attīrošu tēju piedevu. Kaltētas lapas izmanto kā atkrēpošanas līdzekli. Sasmalcinātus svaigus aveņu zariņus izmanto pret herpes vīrusu (aukstuma pumpām). Sakņu un ziedu novārījumu lieto ārīgi hemoroīdu, ādas un acu iekaisumiem. No svaigām, sasmalcinātām lapām pagatavo ziedi ādas izsitumu dziedēšanai (lapām pievieno vazelīnu vai sviestu). Lapu uzlējums efektīvs arī caurejas gadījumos, kuņģa un zarnu trakta iekaisumu gadījumos, kā arī pret plaušu un mutes dobuma slimībām. Svaigas lapas izmanto kā brūces dziedējošu līdzekli. Lapu novārījumu lieto kakla skalošanai pie klepus un angīnas. Aveņu lapu dziednieciskās īpašības pastiprina un papildina bērzu lapas un liepu ziedi.

Lietojot šo meža velti, novērota arī cukura līmeņa asinīs pazemināšanās. Tas paaugstina imunitāti, uzlabo apetīti, atveseļo zarnu traktu. Aveņu fitoncīdi iznīdē dažus stafilokoku veidus, rauga un pelējuma sēnītes sporas. Ziemeļu tautas visu augu izmanto pret artrītu.

Kaltētas ogas izmanto pret gripu, saaukstēšanos, hronisku reimatismu, bronhītu un laringītu. Ogas izmanto kā vitamīnu tēju, biežāk kopā ar mežrozīšu augļiem. Lieto kā pretkrampju līdzekli, jo paplašina asinsvadus. Pēc dzelzs satura ogas līdzvērtīgas vīnogām. Aveņu sulu lieto arī taukainas un porainas ādas kopšanai. Tā balina ādu. Ieziež ādu no rītiem, pirms mazgā seju. Lieto katru dienu vai ik pārdienas. Var pagatavot konservētu aveņu sulu kosmētiskām maskām ziemai. Tās sastāvā ēdamkarote glicerīna, 40 līdz 50 ml karsta ūdens, glāze aveņu sulas. Visu sajauc un glabā slēgtā traukā ledusskapī.

No avenēm var pagatavot arī sejas skalojamo ūdeni grumbainai ādai.

Jāpagatavo liepziedu un svaigu aveņu lapu uzlējums. Tāpat var sagatavot losjonu sieviešu krūšu ādas ierīvēšanai. Ņem vienu ēdamkaroti asteru ziedlapiņu, divas ēdamkarotes neaizmirstulīšu ziedlapiņu, trīs svaigas aveņu ogas, ēdamkaroti skābeņu lapu, 500 g verdoša ūdens. Jānostādina stundu, tad var lietot.

Avenes ir arī septiņu dienu diētas sastāvā, kur jālieto trīs kokteiļu veidi. Varat pamēģināt brokastis aizstāt ar šādi pagatavotu kokteili. Pusglāze kefīra, glāze svaigu aveņu (var arī saldētas). Kefīru un avenes sakuļ mikserī. Kokteili vislabāk dzert aukstu.

300 g aveņu, 50 g cukura, 200 g skāba krējuma.

Avenes sablenderē, atstājot dažas dekorēšanai, kopā ar pusi cukura. Pārējo cukuru pievieno pēc garšas. Iemaisa avenēs krējumu un sadala mazos deserta trauciņos. Liek ledusskapī. Pirms servēšanas dekorē.

2 olu dzeltenumi, 40 g cukura, 1 paciņa vaniļas cukura, 1 ēdk. karsta ūdens, 1 tējk. citrona sulas, 1 dl saldā krējuma, 250 g aveņu, dažas citronmelisas vai piparmētru lapiņas.

Olu dzeltenumus puto ar cukuru, vaniļas cukuru, citronu sulu un karsto ūdeni. Bļodu ieliek ūdens peldē un turpina putot, līdz rodas gaišs krēms. Jāraugās, lai ūdens nesāktu vārīties, citādi krēms neizdosies. Pēc tam bļodu ieliek aukstā ūdenī un vēl kādu brīdi turpina putot. Saldo krējumu saputo un uzmanīgi iecilā olu krēmā. Divas trešdaļas ogu saspaida ar dakšiņu un pamazām iecilā krēmā. Krēmu pasniedz glītos trauciņos, rotā ar ogām un piparmētru vai citronmelisas lapiņām.

500 g aveņu, 50 g pūdercukura, 200 g pilnpiena biezpiena, 5 ēd. k. olu liķiera (var nelikt), 200 ml 35 % saldā krējuma, 3 tējk. cukura.

Avenes sajauc ar pūdercukuru un ar dakšu samīca. Liek ledusskapī, lai ir vēsas. Saldo krējumu saputo ar cukuru. Biezpienu sajauc ar olu liķieri, uzmanīgi iecilā saldo krējumu. Četros trauciņos vai glāzēs liek kārtās - biezpiena krēmu un ogas. Ja desertu ieliks uz pāris stundām ledusskapī, tas sastings, ja ēdīs neatdzesētu, biezpiens būs krēmveidīgs.

1 kg avenes, 1 kg cukurs, glāze ūdens.

No cukura un ūdens savēra sīrupu un ieber notīrītas (nemazgātas) ogas. Vāra uz lēnas uguns, katlu sakustinot un šad tad novelkot no liesmas malā, līdz ogas kļuvušas tumšas, caurspīdīgas. Vārot noņemot putas. Atdzisušu pilda burkās, aizvāko un glabā vēsumā.

# data[].attributes.attachment_link.description
Savvaļas avenes zināja jau senajā Grieķijā un Romā. Grieķijā avenes uzskatīja par mīlestības simbolu. Ārstnieciskiem nolūkiem ievāc ogas, lapas, saknes un ziedus. Tam labāk izmantot savvaļas ogas. Avenes satur cukurus, pektīnvielas, organiskās skābes, askorbīnskābi, C vitamīnu, B, P, E, A grupu vitamīnus, karotīnu, bioflavonoīdus, PP vitamīnu, miecvielas, ēterisko eļļu, krāsvielas, minerālvielas (magniju, nātriju, kāliju, kalciju, fosforu, jodu).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mandarīns ir sulīgs, mūžzaļā krūma, citrusauglis. Tropiskajam un subtropiskajam augam botāniskais nosaukums ir Citrus reticulate. Mandarīnu dzimtenē, Ķīna, šos augļus jau kopš seniem laikiem uzskata par veiksmes simbolu un tiem ir svarīga rituālā loma ķīniešu Jaunā gada sagaidīšanā.

Mūsdienās mandarīnus audzē visās Vidusjūras valstīs un praktiski visos tropu un subtropu reģionos. Tiek uzskatīts, ka mandarīni plaši populāri visā Āzija kļuva 10. gadsimtā. Uz Eiropu šis auglis nokļuva tikai 19. gadsimtā sākumā, ASV - 1882. gadā , kad seši „karaliskā" mandarīna augļi tika atvesti no Saigonas un Kaliforniju.

Eksistē vairākas mandarīnu šķirnes. Vispopulārākie mandarīni ir no Ķīnas, tanžerīni no pilsētas Tanžeras, kura atrodas Marokas ziemeļos, dansa, klementīni un satsuma no Japānas. Mandarīni ir daudz saldāki par saviem tuvākajiem citrusaugļu biedriem. Mandarīnu aromāts ir ļoti atkarīgs no šķirnes un var variēt no ļoti salda līdz asi - skābam. Mandarīniem ir koši oranža miza, kuru var viegli nolobīt. Augli var sadalīt sulīgās un saldās daiviņās.
Mandarīni 85% sastāv no ūdens, tajos ir daudz cukura, šķiedrvielu, olbaltumvielu un tauku (ēteriskās eļļas), organisko skābju un fitoncīdu. Mandarīni satur B grupas vitamīnus un diezgan lielu daudzumu C vitamīna, kāliju, kalciju, fosforu. Mandarīnos ir 38 kalorijas. Mandarīna uzturvērtība - olbaltumvielas - 0,8 grami, tauki - 0,2 grami, ogļhidrāti - 7,5 grami.

Mandarīni ir svarīgs vitamīnu avots ziemā. Tiem ir organismu spēcinošas īpašības. Mandarīnu aromāts veicina apetīti, skābes, kuras satur mandarīni, uzlabo gremošanu un vielmaiņu organismā. Mandarīnus var lietot saaukstēšanās slimību profilaksei, jo fitoncīdi, kurus tie satur, iznīcina mikrobus. Uzlējumu, kurš pagatavots no mandarīnu mizām var lietot ja ir bronhīts, sauss klepus vai kā līdzekli vielmaiņas normalizēšanai.

Mandarīnus pārsvarā izmanto svaigā veidā, bet eksistē milzum daudz salātu, pamatēdienu un desertu recepšu, kurās tiek izmantoti mandarīni. Tur, kur mandarīni ir pieejami visu gadu no tiem spiež sulu, vāra ievārījumus un gatavo kompotus. Saldskābo mandarīnu garša lieliski papildina treknas gaļas izstrādājumus, bet maigo mandarīnu aromāts lieliski maskē zivju un jūras produktu smaržu. No mandarīna mizas iegūst ēterisko eļļu. Tai ir ļoti izteikta, intensīva smarža, tāpēc to izmanto aromātisko sveču, saldējuma, košļājamās gumijas, gāzēto dzērienu, liķieru un konditorejas izstrādājumu izgatavošanā. Bieži vien to pievieno tējām.

Ķīnas tautas medicīnā kaltēta mandarīna miza tiek izmantota dzīvības enerģijas, kura skaitās visa dzīvā pamatā, normalizēšanai. Jau no seniem laikiem mandarīna miza tiek izmantota gremošanas sistēmas normalizēšanai, pret sāpēm vēderā, gļotu mazināšanai. Ajūrvēdā mandarīni tiek pielietoti apetītes uzlabošanai, slāpju remdēšanai, kuņģa - zarnu trakta traucējumu novēršanai.
Tradicionālajā Ķīnas kultūrā mandarīni simbolizē sauli un ir saistīti ar pozitīvas un radošas enerģijas Jan pirmsākumu. Lūk, tāpēc mandarīni ir Jaunā gada un labu pārmaiņu simbols. Dažas nedēļas pirms Jaunā gada, ziedu veikalos, sāk pārdot podos iestādītus mandarīnu krūmus, kuri ir pilni ar augļiem. Cilvēki tos pērk mājas interjera rotāšanai. Sekojot senai tradīcijai ķīnieši zem mandarīnu koka liek dažus mandarīna augļus un naudu sarkanā aploksnē blakus bērna gultiņai, kasti ar saldumiem. Tiek uzskatīts, ka tas atnesīs veiksmi gan mājas saimniekiem, gan ciemiņiem.

Mandarīnu ēteriskā eļļa ir plaši izmantota parfimērijā. Tā ir labākais papildinājums ziedu kompozīcijām un odekoloniem. Smaržās mandarīna ēterisko eļļu var atpazīt pēc citrusa - ziedu nots, kura līdzinās neroli aromātam. Pozitīvais un jūtīgais mandarīna aromāts ļoti labi sader ar citiem citrusu augļu aromātiem, kā arī ar garšvielu aromātiem - muskatriekstu, kanēli, krustnagliņu. Mandarīna aromātu var raksturot kā ļoti saldu augļu smaržu, kuru caurvij viegls ziedu pieskāriens, kurš nomierina un ir piemērots fantāzijas pilnām parfimērijas kompozīcijām.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mandarīns ir sulīgs, mūžzaļā krūma, citrusauglis. Tropiskajam un subtropiskajam augam botāniskais nosaukums ir Citrus reticulate. Mandarīnu dzimtenē, Ķīna, šos augļus jau kopš seniem laikiem uzskata par veiksmes simbolu un tiem ir svarīga rituālā loma ķīniešu Jaunā gada sagaidīšanā. Mūsdienās mandarīnus audzē visās Vidusjūras valstīs un praktiski visos tropu un subtropu...

# data[].attributes.body
no manis

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Apelsīni

Foto: PantherMedia/Scanpix

Viens no populārākajiem citrusaugļiem, kas tiek plaši patērēts visā pasaulē. Šobrīd turpinās citrusaugļu sezona, tāpēc ir vērts tos baudīt tieši tagad. Par šo augļu dzimteni tiek uzskatīta Ķīna, bet šobrīd lielākās apelsīnu eksportētājvalstis ir Brazīlija, ASV un Indija. Uz Latviju gan apelsīni nemēro tik tālu ceļu - tie pie mums tiek ievesti no Spānijas, Ēģiptes, Itālijas, Turcijas un citām tuvākām valstīm.

Apelsīni ir saldā apelsīnkoka augļi. Tam ir izturīga, oranža miza, bet auglis iekšpusē ir sadalīts daiviņās, kuru nosedz mīkstuma plēvītes. Apelsīnos ir ļoti daudz C vitamīna, tāpēc tiem ir liela nozīme cilvēka uzturā.

Visbiežāk apelsīnus ēd svaigus vai izspiestus sulā. Savu saldeni skābo īpašību dēļ apelsīni ir lieliski piemēroti kā saldajiem ēdieniem, tā kokteiļiem un arī gaļas ēdieniem. Apelsīni lieliski sader ar putna gaļu, kā arī no tiem var pagatavot gardu mērci salātiem.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vitamīnu trieciendeva ziemas nogurdinātajiem: 12 augļi, kas jāpērk tieši šobrīd

# data[].attributes.attachment_link.description
Nebūt nav tā, ka augļus varam baudīt tikai un vienīgi vasarā. Arī gada aukstajos mēnešos ir pietiekami daudz no tālām zemēm atvestu gardumu, kurus gan ēdam svaigus, lai uzņemtu vitamīnu devu un dotu pretsparu vīrusiem, gan pievienojam desertiem vai sacepam kūkās. "Tasty" esam apkopojuši sarakstu ar tiem augļiem, kuri ir sezonas plaukumā un meklējami veikalu plauktos.

# data[].attributes.body
Marakuja jeb pasifloras auglis

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Veikalu piedāvājumam kļūstot arvien plašākam, ir tikai loģiski, ka paplašinām savus kulināros horizontus. Lai mūsu ikdienas ēšanas paradumos ienāktu jaunas maltītes, vispirms ir jāsāk ar produktiem. Tādiem, kas latviešu virtuvei nav gluži ierasti, taču nebūt arī sveši.

Šī iemesla dēļ Tasty.lv esam izveidojuši nelielu sarakstu ar tādām sastāvdaļām, kas, lai gan lielākoties ir zināmas, nav pilnībā iekarojušas mūsu sirdis. Lūk, 10 produkti, ar kuriem ir vērts sadraudzēties un iekļaut tos ikdienas ēdienkartē!

# data[].attributes.attachment_link.title
10 latvieša garšas kārpiņām sveši produkti, kuriem laiks iekļūt ēdienkartē

# data[].attributes.attachment_link.description
Veikalu piedāvājumam kļūstot arvien plašākam, ir tikai loģiski, ka paplašinām savus kulināros horizontus. Lai mūsu ikdienas ēšanas paradumos ienāktu jaunas maltītes, vispirms ir jāsāk ar produktiem. Tādiem, kas latviešu virtuvei nav gluži ierasti, taču nebūt arī sveši. Šī iemesla dēļ Tasty.lv esam izveidojuši nelielu sarakstu ar tādām sastāvdaļām, kas, lai gan lielākoties ir zināmas, nav pilnībā iekarojušas mūsu sirdis.