# data[].attributes.body
Közismert időjárási regula fűződik ehhez a naphoz: „Ha Mátyás jeget talál, akkor töri, ha nem talál, akkor csinál.” Ugyancsak ismert szólás: „Mátyás, Gergely két rossz ember”, mely arra utal, hogy ezeken a napokon nagy hidegek szoktak lenni. Az e napi időjárásból jósoltak a termésre, tojásszaporulatra. A hideg idő jó termést, a szeles idő kevés tojást jelzett. Szlavóniában, ha az idő havas volt, búzát, árpát, zabot vetettek a jó termés reményében. A gazdasszonyok pedig sárgarépát, petrezselymet, borsót, azzal indokolva, hogy akkor nem eszi meg a féreg a magvakat. Eső esetén attól tartottak, hogy a jég elveri a termést, és a szőlő savanyú lesz.

Számos hiedelem fűződik a Mátyás-napi tojáshoz. A Szolnok megyei Csépán a Mátyás-napi tojásból kelt libát marakodósnak, veszekedősnek tartották. Turán úgy vélték, hogy „húsosfejű”, idétlen, nyomorék liba kelne ki. Székelykevén piros ceruzával jelölik meg a Mátyás-napi lúdtojásokat. Itt úgy vélik, ha kikel, a kisliba eltűnik, de ha sikerül, akkor jó gúnár lesz belőle.

A halászok a Mátyás-napkor fogott halat az egész évi szerencsés halászat előjelének tekintették. Ezt a halat Baranyában „Mátyás csukájának” emlegetik.

# data[].attributes.body
Iskolánk névadója: Hunyadi Mátyás

Mátyás, születési nevén Hunyadi Mátyás, Magyarország és Horvátország királya 1458-tól, cseh király 1469-től, Ausztria uralkodó főhercege 1486-tól haláláig. Közkeletűen Corvin Mátyás vagy Igazságos Mátyás néven is ismert. Köthető hozzá számos mese és monda, amely a nép közötti álruhás megjelenését, a gazdag és buta főnemesség megleckéztetését, a szegény és igazmondó juhászok, parasztok megjutalmazását regéli el. Uralkodása idején érkezett hazánkba a reneszánsz kultúra, amely az építészetben, az irodalomban egyaránt kiteljesedett.  Iskolánk 1997-ben nagyszabású ünnepség keretében vette fel a nevét. Hagyományt teremtve minden évben megrendezésre kerül a Mátyás-napi vers- és prózamondó verseny, melyen diákjaink a környékbeli iskolák vállalkozó kedvű tanulóival mérik össze tudásukat. A grafika tanszak beindulásával egyidőben indult a rajzverseny. A beérkező alkotásokból összeállításra kerül a Hunyadi-tárlat, amely élőben és online formában is megtekinthető.

# data[].attributes.body
Majzik Ilona: Mátyás királyról

Hunyadi Jánosnak hollós nemzetsége
volt, ki Európát török ellen védte.
Nándorfehérvári győzelme oly nagy volt,
emlékére szólnak délben a harangok.

A nagy hadvezérnek az volt minden vágya,
törökverő vitéz legyen mindkét fia.
Idősebbet, Lászlót érte szomorú vég,
összeesküvésben veszítette fejét.

Az ifjabbat Prága foglyaként vigyázták,
majd a magyar trónra kétszer koronázták.
Végül megszűnt itthon a belső trónviszály,
Hunyadi Mátyásból lévén magyar király.

Vívott nagy csatákat török s mások ellen,
országát, hatalmát reneszánsz szellemben,
nagy tudással, hittel gyarapítván rendre.
Messze földön híres "fekete serege"

volt nagy hatalmának igazi bástyája,
midőn barát, rokon, más érdek támadta.
Nyögte seregeit török, cseh, huszita,
Bécs, sőt Bécsújhely is derekát beadta,

mikor seregei Frigyes ellen mentek
bölcs királyként írva dicső történelmet.
Kemény törvényekkel uralta országát,
Olasz-földről hozva arát, új kultúrát.

Álruhás igaza törődött a néppel,
nem bánt kesztyűs kézzel főúrral, nemessel.
Nagyságát, szellemét őrzi mondavilág:
"Meghalt Mátyás király, oda az igazság!"

# data[].attributes.body
Göncz Árpád emlékverseny

Göncz Árpád József Attila-díjas magyar író, műfordító és politikus, a Magyar Köztársaság elnöke 1990 és 2000 között. Az 1956-os forradalom után életfogytiglani szabadságvesztésre ítélték, de az 1963-as amnesztiával kiszabadulhatott a börtönből. Halálát követően, személyének emléket állítva gyermekei létrehoztak egy alapítványt, amely országos versenyt hirdetett a politikus 100. születésnapjára. Iskolánkból két csapat készült a projektversenyre: Papp Liliána és Varga Panna 6. a osztályos tanulók, valamint Vernyik Dominik és Zelnik Zétény végzősök.

# data[].attributes.attachment_link.title
Göncz Árpád bemutató - Papp Lili Varga Panna

# data[].attributes.body
A Bibliotheca Corviniana Hunyadi Mátyás híres budai könyvtára, a reneszánsz kori Európa legjelentősebb gyűjteménye volt a vatikáni állomány után. Az ott őrzött, illetve onnan származó kódexek hagyományos elnevezése a korvinák.

# data[].attributes.body
Az emberiség történetében rendkívül hosszú út vezetett a kora középkori feudalizmus, gótika, inkvizíció, dogmatizmus és vallási fanatizmus korától a modern tudományosság, nyitottság és polgári életforma illetve nemzetállami berendezkedés kialakulásáig. A hosszú „utazásnak” fontos, mérföldköveknek tekinthető állomási voltak, melyeket a reneszánsz, a humanizmus, majd az ezek hatására kialakuló általános nyitottság, megismerni vágyás, a nagy földrajzi felfedezések, a reformáció és végül a felvilágosodás eszmeáramlata jellemeztek. A reneszánsz a 14. századi Itáliából kiinduló, majd szinte egész Európára átterjedő művészeti, irodalmi, tudományos és történelmi korszak és mozgalom volt, mely az antik, ókori görög és római kultúra emlékeinek felidézését, ezen kultúra újjászületését és a régi világkép megújulását hozta.