# data[].attributes.body
fysisk sundhed
mental sundhed
social sundhed

Fysisk sundhed:

Den fysiske sundhed handler om fravær af sygdom og om at have en velfungerende- og smertefri krop. Den fysiske sundhed handler ligeledes om at forebygge kroniske sygdomme, ved at undgå rygning, begrænse alkohol, bevare normal vægten og være fysisk aktiv.

Mental sundhed

Mental sundhed er en tilstand af trivsel, hvor det enkelte menneske kan udfolde sine evner, håndtere dagligdags udfordringer og stress og indgå i fællesskaber med andre mennesker. Mental sundhed er altså ikke kun fraværet af psykisk sygdom, men består også af psykologiske ressourcer og evner, som er nødvendige for at kunne udvikle sig og klare de udfordringer, der dukker op i alle menneskers liv.

Social sundhed handler om at indgå- og kunne begå sig i et socialt netværk med andre mennesker samt at bidrage til fælleskabet. Ifølge WHO er sundhed en ressource i hverdagen og ikke målet med livet. Sundhed er et positivt koncept, der understreger sociale og personlige ressourcer såvel som fysiske evner.

# data[].attributes.body
https://emu.dk/grundskole/undervisningsmiljoe/konflikter/low-arousal-en-faelles-paedagogisk-vaerktoejskasse

https://voldsomudtryksform.dk/film/low-arousal-paa-skolen-ved-sorte-hest/

https://socialpaedagogen.sl.dk/arkiv/2020/11/podcast-low-arousal/

# data[].attributes.body
»Vi tror ofte, at grupper er et problem, og at gruppepsykologi har en negativ indflydelse på individet. Vi taler om gruppepres, massehysteri og den vrede pøbel; men grupper skaber ikke vold. Grupper er ikke problemet, de er ofte løsningen.«

Sådan siger Mark Levine, der er voldsforsker og professor i socialpsykologi på University of Exeter i Sydengland. Han har analyseret overvågningsoptagelser fra Leeds og Manchester i det nordlige England, hvor op til 150.000 fulde festgæster hver weekend strømmer ud i nattelivet. Selvom folkemængden kun overvåges af 40-60 politibetjente, er der kun ganske få voldsepisoder.

»Det er utroligt, hvor lidt vold, der faktisk er, og det er ikke politiet, der holder volden nede. Det er alle de andre mennesker. Det er grupperne,« siger Mark Levine, der i sidste uge besøgte København for at tale om sin forskning.

Den almindelige antagelse er ellers, at store folkemængder er farlige, fordi flokmentalitet og anonymitet gør mennesker mere voldelige. Derfor splitter politiet ofte større grupper op i mindre dele, når der er fodboldkampe eller demonstrationer. Men det er helt forkert, mener Mark Levine.

»Det er ikke, fordi folk er bange for at bliver arrestereret eller optaget på video, at de ikke er voldelige. Det skyldes social regulering. Vold er socialt forstyrrende, og mennesker forsøger kollektivt og aktivt at undgå det.«

Ikke behov for mere overvågning

Mark Levines forskerteam har analyseret videooptagelser af en lang række aggressive skænderier i det britiske natteliv. Der er ingen lyd på billederne, og forskerne ved intet om de mennesker, de observerer. Alligevel kan de se de samme mønstre gentage sig igen og igen; en slags voldens koreografi, hvor et netværk af samtaler og forhandlinger foregår i en bred radius omkring de stridende parter.

»Aggressive episoder er ikke ude af kontrol, som mange tror. Folks opførsel er meget ordnet og ligner ofte en koreograferet dans. Mennesker flyder ind og ud, og intervenerer med de personer, der skændes. Folk skiftes til at tale, lægge en hånd på skulderen og slå ud med armene. Folk tager ansvar for hinanden, og de intervenerer ikke kun, når de kender hinanden, men også i forhold fremmede i et forsøg på at undgå vold,« siger Mark Levine.

— Så ideen om, at mere videoovervågning og mere politi i gaderne vil skabe mindre vold, er forkert…?

»Ja, det er helt forkert. Ofte er overvågning og mere politi kontraproduktivt, fordi folk ser det som et tegn på, at et bestemt område er farligt, eller tænker, at hvis der sker noget, så behøver man ikke reagere, for der er jo politi og video. Modsat hvad man tror, er det offentligheden selv, der skaber orden.«

Både Storbritannien og Danmark har ellers opsat tusindvis overvågningskameraer de senere år. Der hænger i alt 3,2 mio. kameraer i Storbritannien – ét for hvert 22. person – i Danmark er ratioen endnu lavere: Man anslår, at der i alt er 600.000 kameraer herhjemme, og at 100.000 af dem er sat op i København. Undersøgelser viser desuden, at hver anden dansker ønsker sig flere kameraer i det det offentlige rum.

Men overvågningen har ifølge Mark Levine »ingen effekt på vold«. Det er de sociale relationer, der lægger låg på ophedede situationer, fortæller han.

»Succesfuld deeskalation kræver akkumulerede handlinger fra mindst tre mennesker, der samarbejder om at overtale aggressorerne. Hvis kun én person intervenerer, mens mange andre ser til uden at handle, bliver situationen ofte meget voldelig,« siger han. Det kan skyldes, at aggressorerne opfatter den manglende reaktion fra majoriteten som en accept af vold, forklarer han.

Det voldelige menneske

Den psykologiske teori fortæller en anden historie om menneskets voldelige natur:

På den ene side er børn ganske voldelige, og det vidner om, at mennesket fødes med et betydeligt voldspotentiale, som vi langsomt lærer at kontrollere.

På den anden side har vi mennesker også en iboende tilbøjelighed til empati og altruisme, og vi har svært ved at forvolde andre skade. Studier viser, at selv toptrænede soldater har vanskeligt ved at skulle skyde fjenden, når de står på slagmarken.

»Vi er voldelige og filantropiske på én gang,« siger Mark Levine, »og derfor er det så væsentligt at forstå, hvordan den sociale situation påvirker vores reaktioner i den ene eller den anden retning.«

»Vold er ofte drevet af moral. Mennesker er fintmærkende, når det handler om umoralske handlinger, og nogle gang vil de begå vold, hvis de føler, at det et passende svar på en umoralsk handling.«

Han peger på et klassisk studie af hungernød og plyndringer i 1700-tallets England, som den britiske historiker E.P. Thompson foretog i 1971. Studiet viste, at pøblens vold ikke udsprang af kaos og panik, men af en krænket retfærdighedsfølelse: Folk sloges og plyndrede ikke, da knapheden på mad var størst, men blev først voldelige, da en storbonde kørte sit korn ud af byen, for at sælge det dyrere et andet sted, mens indbyggerne i byen sultede.

»Moral er altid vigtig for mennesker, men vi agerer ikke altid på en moralsk facon. Der sker forfærdelige ting i moralitetens navn.«

— Er det, fordi den sociale gruppe, der omgiver voldsmændene, hylder dem for deres handlinger?

»Ja, men også fordi mange i gruppen er enige med voldsmændene og derfor ikke stopper dem. Hvis man vil udfordre voldelige handlinger, skal man ikke kun fokusere på voldsmændene, men i stedet på den omgivende gruppe og overbevise dem om, at den voldelige opførsel er uacceptabel. Så vil de gribe ind og agere politifolk for deres egen gruppe,« siger Mark Levine.

Det kollektive menneske

Enhver katastrofefilm med respekt for sig selv har en scene, hvor en panisk folkemængde i et anfald af akut selvopretholdelsesdrift skubber kvinder og børn til side for selv at komme først ud af en brænde bygning eller med i en redningsbåd.

Men den slags superegoisme findes stort set ikke i virkeligheden, fortæller Mark Levine.

»At folk reagerer egoistisk i nødsituationer er en myte, som er blevet totalt modbevist af forskning. Tag folks reaktionen på 11. september-angebene: De folk, der forlod tårnene, skubbede ikke nogen. De bragte tværtimod sig selv i fare for at hjælpe andre,« siger han.

»Det samme sås ved 7. juli-bomberne i London (i 2005, red.). Selv om folk var i stor fare, var der ingen, der kæmpede egoistisk og panisk for at komme ud. De hjalp hinanden, gav hinanden vand og åbnede dørene for hinanden. Det er et godt eksempel på gruppers positive indflydelse,« siger han.

— Men hvorfor gør folk det? Det er let at se, hvad man får ud af at handle egoistisk: Man undgår skade. Men hvad får folk ud af at involvere sig?

»Det er meget bedre for os mennesker at være forbundne. Måske vil andre hjælpe os på samme måde engang i fremtiden. Det er stressende at agere alene i hajfyldt farvand,« være siger Mark Levine.

Livet i det moderne samfund er altså ikke bellum omnium contra omnes – alles krig imod alle – sådan som den britiske filosof Thomas Hobbes skrev i sit værk Leviathan fra 1651.

I stedet bør man forstå sociale interaktioner som et netværk af såkaldt reciprok altruisme, hvor man hjælper andre mennesker – også dem, man ikke kender – i forventning om at andre vil gøre det samme for én selv. Vi mennesker er nemlig mindre egoistiske, end vi tror, siger Mark Levine.

»Vi søger og tørster efter sociale relationer, og den socialitet er lige så væsentlig for os som vores individualitet. Den værste form for tortur er isolation.

# data[].attributes.body
omsognstræthed ved barnegråd.

# data[].attributes.body
Hør hvad der skete den dag, jeg ramte mit metodeloft - altså det ”loft”, som vi alle sammen rammer, når vi er løbet, tør for de gode, autonomistøttende metoder og begynder at trække på alle de lydighedsmetoder.

Lydighedsmetoderne slider på relationen til børnene. Men hvordan kan vi, uagtet urimelige vilkår inden for dagtilbuds- og skoleområdet, med blik for vores børnesyn, alligevel få greb, til at blive dem vi allerhelst vil være i arbejdet med børnene og de unge?

# data[].attributes.body
forskere skatteforbrydere kan ikke hente moralsk støtte hos  Ayn Rand

hvem er Ayn Rand?

# data[].attributes.body
saxo bank

# data[].attributes.body
hvordan mener du vi får indflydelse
hvorfor ikke
hvor stor må den ulighed være
de er meget politisk engageret
stine  blander sine netværker
magt og indflydelse er stor magt
en bank kan til en hver tid købe sig til magt
magteliten er størst hos dem der  blå bog
Dronning ligger ne 94
statsministeren ligger nr 204
bange for EU og grænserne
partiet liberale er gået frem med stor stil ,

# data[].attributes.headline
en historie om der danske retssystem (youtube)

# data[].attributes.subject
en historie om der danske retssystem (youtube)

# data[].attributes.body
den personlig frihed
Den personlige frihed er ukrænkelig. Ingen dansk borger kan på grund af sin politiske eller religiøse overbevisning eller sin afstamning underkastes nogen form for frihedsberøvelse.

boligens ukrænkelighed
Boligen er ukrænkelig. Husundersøgelse, beslaglæggelse og undersøgelse af breve og andre papirer samt brud på post-, telegraf- og telefonhemmeligheden må, hvor ingen lov hjemler en særegen undtagelse, alene ske efter en retskendelse.

ejendomsrettens ukrænkelighed
Stk. 1. Ejendomsretten er ukrænkelig. Ingen kan tilpligtes at afstå sin ejendom, uden hvor almenvellet kræver det. Det kan kun ske ifølge lov og mod fuldstændig erstatning.

forsamlingsfrihed
Borgerne har ret til uden forudgående tilladelse at samle sig ubevæbnede. Offentlige forsamlinger har politiet ret til at overvære. Forsamlinger under åben himmel kan forbydes, når der af dem kan befrygtes fare for den offentlige fred.

foreningsfrihed
Borgerne har ret til uden forudgående tilladelse at danne foreninger i ethvert lovligt øjemed

religionsfrihed
Borgerne har ret til at forene sig i samfund for at dyrke Gud på den måde, der stemmer med deres overbevisning, dog at intet læres eller foretages, som strider mod sædeligheden eller den offentlige orden.

# data[].attributes.body
Et parallelsamfund er fysisk eller mentalt isoleret og følger egne normer og regler, uden no- gen nævneværdig kontakt til det danske samfund og uden ønske om at blive en del af det danske samfund

# data[].attributes.body
Korrelation oversættes nogle gange med sammenhæng. En korrelation eller sammenhæng mellem to variabler betyder, at en ændring på en variabel kan forudsige en ændring på en anden variabel. En positiv korrelation betyder, at en stigning på en variabel forudsiger en stigning på en anden variabel.

# data[].attributes.body
Hvad er en smtte model?

Kort om SMTTE

SMTTE er en model til planlægning og udvikling. Når man anvender SMTTE, skal man konkretisere sine mål og fokusere på, hvad det er, man skal sanse, se, høre, føle, mærke på vejen mod målet.

# data[].attributes.body
Fortællekursus til Mytedetektiverne Hvad er en fortælling?  En mundtlig personlig gengivelse og fortolkning af en historie med en begyndelse, et midterstykke og en slutning. Formål – at eleverne lærer:  at fortælle og derigennem finde deres egen fortællestil.  at huske en historie.  at lade sig inspirere af omgivelserne og inddrage dem i fortællingen.  at bruge kropssprog og stemme.  at arbejde med indlevelse i tid, steder og personer.  at arbejde med sproglige kompetencer og udvikler evnen til at forstå og beherske sprogets form, betydning og indhold.  at omsætte deres indtryk til et udtryk af symboler.  om Odenses historie gennem elevfortællinger.  om betydningen af opmærksom lytning.  at bruge sanseindtryk til at udtrykke beskrivelser. Virkemidler  Fortællelege.  Fokus på fortælling som håndværk frem for kunstform. Man lærer det ved at gøre det.  Bevægelse gennem fortællelege og ved at foretage en fortællevandretur, hvor man fortæller historierne, hvor de hører til.  Åben skole: Undervisningen foregår både på skolen og i lokalområdet.  Der eksperimenteres med sproglige virkemidler.  Præsentation og feedback: Eleverne fortæller for hinanden og giver/får feedback.  Høj elevaktivitet. Form  Eleverne sidder på stole i en rundkreds.  Efter hvert oplæg fortæller eleverne 2x2 i 2-3 min. og skifter først, når læreren giver besked. - Det er mere trygt at fortælle og lytte til én ad gangen. - De skal fortælle i den tildelte tid for at øve sig i at holde fortællingen i gang. - Til den første øvelse begynder eleven med de største fødder.  Efter hver øvelse og opsamling rejser eleverne med de store fødder fra den første øvelse sig, og rykker en gang til venstre til den næste tomme plads. - Det gentager sig efter hver øvelse, så eleverne hele tiden får en ny partner.  Læreren forklarer øvelsen, og fortæller derefter selv. - Formålet er at inspirere eleverne gennem eksemplet og give dem tid til at få ideer/input. - Der eksperimenteres med at udvikle historier og gøre dem personlige. - Der indsamles informationer om historiske personer, deres tid og de livsvilkår, de levede under. - Eleverne skal også bevæge sig ud i byrummet og finde inspiration til deres fortælling for bedre at blive i stand til at fortælle i uderummet. Øvelser – fælles for øvelserne er, at eleverne  skal forsøge at udfylde den tildelte tid.  skal prøve at undgå tillægsord. De fleste af dem er ”dovne”, de fortæller ikke noget og giver ikke tilhøreren billeder. I stedet for at sige: ”Det var en smuk kvinde”, så fortæl, hvad der skete med menneskene, når hun nærmest svævede ind i rummet, hvordan de andre kvinder fik røde pletter på halsen, mændenes øjne blev blanke, og de pludselig snublede over ordene, når de forsøgte at fremstamme noget begavet til hende.  skal beskrive ved at tale til sanserne. Hvordan er duften, hvilke lyde kan man høre, hvordan er smagen og følelsen, og hvad kan ses? Opvarmningslege  Formålet er at varme eleverne op, få dem til at slappe af og grine.  Folkedanse og dramalege kan bruges.  Sidst i beskrivelsen bliver nogle lege beskrevet. Personbeskrivelser  Fortæl om en person, der har fortalt dig historier. - Hvad blev fortalt, hvornår og hvor? - Hvordan så personen ud? - Hvordan fortalte vedkommende? - Prøv at beskrive omstændighederne frem for at beskrive personen med tillægsordene.  Eleven med de største fødder begynder.  Formålet med øvelsen er at beskrive personen gennem handlinger og omstændigheder. Det er en mere indirekte form og giver tilhøreren flere muligheder for at danne sine egne billeder, end når der f.eks. siges, at personen er smuk, ond eller glad.  Når øvelsen er forbi, skal de to fortællere give hinanden feedback ved at fortælle hvilket billede i den andens beskrivelse, der står klarest.  Efter øvelsen er der en meget kort opsamling på teorien om f.eks. at tale til sanserne, at undgå tillægsord, at beskrive en person gennem handlinger og bruge personer, som fortælleren kender, som model i fortællingen.  Eleven med de store fødder rejser sig og går hen til den næste ledige stol til venstre. Stedbeskrivelser  Fortæl om dit yndlingssted - Undgå at sige navnet, men koncentrer dig om beskrivelsen til sanserne. Hvordan er lugten, smagen, følelsen? Er der nogen særlige lyde?  Eleven med de laveste to cifre i mobilnummeret begynder.  Formålet med øvelsen er at beskrive et kendt sted og gøre opmærksom på at bruge egne billeder og erfaringer i fortællingen. Jo bedre man kender et sted, jo bedre kan man beskrive det. Skal du fortælle en historie om et hus, så brug et hus du kender.  Når øvelsen er forbi, skal de to fortællere give hinanden feedback ved at fortælle hvilket billede i den andens beskrivelse, der står klarest.  Mens tilhøreren har lyttet til beskrivelsen har vedkommende også dannet sine egne billeder. Efter feedbacken kan tilhøreren prøve at fortælle fortælleren om de billeder.  Eleven med de store fødder rejser sig og går hen til den næste ledige stol til venstre. Opmærksomhedsøvelse  Den ene skal fortælle den anden om sin morgen på 45 sekunder, mens tilhøreren skal være så uopmærksom som overhovedet muligt uden at forlade sin plads eller tale.  Eleven med den korteste lillefinger begynder.  Formålet er at vise hvor vigtig tilhøreren er for fortællingen. Skal man bruge energien på at overbevise tilhøreren, dør historien.  Formålet med øvelsen er at gøre eleverne opmærksomme på, at man skal hente energien hos dem, der lytter opmærksomt, og så kommer de uinteresserede nok med.  Øvelsen er også velegnet til at vise elevernes ansvar for god undervisning. Det er ikke kun lærerens ansvar.  Øvelsen gentages ikke af den anden.  Eleven med de store fødder rejser sig og går hen til den næste ledige stol til venstre. At huske en historie og gøre den til sin egen  Fortæl en pinlig historie.  Det kan også være en andens pinlige historie, det behøver ikke altid være sandt, men sandsynligt.  Læg mærke til det stærkeste billede.  Eleven, der gik senest i seng om aftenen, begynder.  Formålet er at lade eleverne huske en andens histories hovedtræk, gøre den til sin egen og fortælle den til en ny person.  Når begge elever har fortalt deres historie, skal de gøre den til deres egen og fortælle den til en ny.  Husketips: Husk hovedtrækkene, tænk på et sted, hvor historien kunne foregå, på personerne – tænk dem ind.  Eleven med de store fødder rejser sig og går hen til den næste ledige stol til venstre og fortæller nu den pinlige historie, som vedkommende lige har hørt som en jeg-historie.  Når I har fortalt, så skal tilhøreren melde tilbage, hvor var fortælleren mest nærværende, skarpest i sine formuleringer og billeder? Hvilket billede står stærkest? At huske en historie med fyrtårne  Når vi fortæller historier, skal vi gøre det med vores egne ord.  Derfor skal vi IKKE lære en historie udenad, men kun huske de allervigtigste dele af historien – fyrtårnene. Det skal vi prøve at gøre nu.  Eleverne med de store fødder går med læreren udenfor klassen, og hver elev får en seddel med nogle fyrtårne. På baggrund af fyrtårnene eller stikordene på sedlen, skal de bagefter fortælle historien for deres partner.  Det er fortælleren, der bestemmer, så længe hovedhandlingen bliver fortalt. Fortælleren bestemmer omstændighederne og detaljerne omkring stedet og personerne.  Når øvelsen er forbi, skal de to fortællere give hinanden feedback ved at fortælle hvilket billede i den andens beskrivelse, der står klarest. Fyrtårne 1 Rygter om spøgelser på Odense Slot – tre unge mænd vil undersøge det – de sover på slottet – råb og skrig ved midnatstid – de gemmer sig under dynen – døren bliver sparket ind – den ældste vover sig ud af dynen – de andre hører voldsomme klask – næste morgen er den ene død og de to andre sindssyge. Fyrtårne 2 En præst i Odense i 1536 – han må ikke have en kone – ung pige i huset – hun bliver gravid – kommer på landet og føder barnet – han vil finde en plejefamilie til barnet – men drukner det i Odense Å – pigen opdager det – præsten fanges – dømmes til døden – bliver levende begravet ved Odense å – han spøger stadig. Eleverne fortæller Odense-myterne Baggrundsviden om personerne, stederne og tiden  Jo bedre eleverne kender personerne i historierne, stederne og den historiske tid, som fortællingerne foregår i, jo bedre kan de gengive dem troværdigt. Årstal for historierne  Knud den Hellige, 1086  Margrethe Skovgaard, 1615  Otto Seeblad Knudsen, 1622  Jomfruspringet, 1657  Oluf Bager, 1602  Klokkemanden og Åmanden  Dødemessen  Herbert Kain, 1943 Personerne  I de fleste af fortællingerne forekommer historiske personer, som eleverne kan finde oplysninger om.  Flere af personerne kan ses på malerier, og eleverne kan med fordel undersøge datidens klædedragter.  Hvad skete der i Odense og Danmark på det tidspunkt historien foregår?  I fortællingerne uden kendte personer eller særlige historiske kendetegn, er der større spillerum. Baggrundsviden  De otte historier fordeles mellem klassens elever, og hver gruppe undersøger nu de nærmere omstændigheder for fortællingen, dens personer og den historiske tid.  De vigtigste fakta og billeder til myten gemmes. Stedet  Til alle myterne knytter der sig også et geografisk sted i Odense.  Det er en god idé at besøge stederne og bruge det i fortællingen, hvilket gør det mere troværdigt og levende. - Knud den Hellige: Albani Kirke lå, hvor Realkredit Danmark i dag har sin bygning. På fliserne foran indgangen kan man se en mindesten, og overfor står en statue af Knud. Knud den Helliges knogler kan ses i Odense Domkirkes krypt. - Margrethe Skovgaard: På odensebilleder.dk kan eleverne søge efter Margrethe og finde billede nr.13668, hvor man kan se hende malet over med den sorte farve. Hendes relief findes oppe ved alteret i Odense Kirke i venstre side. - Otto Seeblad Knudsen: Hans gravsten kan stadig findes i kirkens højre side i gulvet. - Jomfruspringet: Jomfrustenen kan stadig ses foran TDC-bygningen tæt ved Domkirken. - Oluf Bager: Indgangspartiet til Oluf Bagers mødrene gård kan ses på Nørregade 29. Oluf Bager, hans kone og alle deres børn kan ses på et stort maleri i Sankt Hans kirke. - Klokkemanden og Åmanden: Klokkedybet lå uden for Realkredit Danmarks bygning over for broen ved Eventyrhaven, på det sted, hvor stien i dag løber. - Dødemessen: Odense Domkirke og Skt. Knuds kirkegård lå foran kirkens hovedindgang. - Herbert Kain: Vestre Skole på Roarsvej 10, Odense. Person- og stedbeskrivelserne  På baggrund af fakta som årstal, informationer om tid, personer og steder laves der en beskrivelse af hovedpersonerne og den tid, fortællingen foregår. Øvelser: Interview af hovedpersonerne.  Formålet er, at eleverne på baggrund af deres research skal lade sig interviewe af en anden gruppe, og derigennem lære deres person bedre at kende. At øve sig i at gribe den første idé.  Grupperne skal både interviewe hinandens hovedpersoner og lade sig interviewe.  Interviewet forberedes i gruppen og skal tage hensyn til den tid, hovedpersonen lever i.  Baggrunden for interviewet er et portræt i Fyens Stiftstidende.  Reglerne for interviewet er: - Spørgsmål kan kun inddrage noget fra tidsperioden, personen lever i. - Interviewpersonen skal som udgangspunkt sige ja til alle spørgsmål og besvare dem. - Hvis man ikke kender svaret, skal det opfindes. - Intet spørgsmål må besvares med: ”Det ved jeg ikke!” Her er mit liv  Et medlem af gruppen skal nu fortælle resten af gruppen om hovedpersonens liv, som en jegbeskrivelse.  Formålet er at identificere sig med hovedpersonen og leve sig ind i tankerne og handlingerne.  Livsfortællingen skal vare 4 minutter.  Det behøver ikke være sandt, men sandsynligt. Det skal altså passe til tiden og personen. Udvikling af fortællingen  Fortællingerne deles ud blandt eleverne, og eleverne deles igen ud i grupper på fire personer med fire forskellige historier.  2x2: Begynd med at fortælle myten i så kort form som muligt på 45 sekunder. Skift partner.  2x2: Fortæl derefter myten på 30 sekunder. Skift partner.  Formålet er at finde mytens fyrtårne og få styr på strukturen.  2x2: Fortæl hele myten på 4 minutter, stående over for partneren og giv feedback på det bedste billede, den tydeligste beskrivelse. Skift partner. Fortælling med krop Fokuspunkter - Vær økonomisk med dine bevægelser: Jo mere du bruger dine hænder, jo mindre virker det. - Bliv stående. Når du går rundt, fjerner det opmærksomheden fra fortællingen. - Hav øjenkontakt med publikum. Øvelser  2x2: Vælg centrale steder i din historie, hvor det giver mening at bruge fagter/gestik til at underbygge en vigtig pointe i historien. - Formålet er at forstærke centrale pointer i historien.  2x2: Prøv at fortælle i 1 minut uden at bruge hænderne. Hvor har du det bedst med at have dine hænder, uden at måtte bruge dem? Feedback på hænderne.  Formålet er at begrænse og økonomisere brugen af hænderne.  2x2: Prøv at fortælle 1 minut uden at du må bevæge dig ud af stedet. Feedback på placeringen. - Formålet er at skabe ro over fortællingen.  2x2: Nu skal I stå op med en afstand på 10 meter fra hinanden og fortælle historien. - Formålet er at forstærke udtrykket – både med mere lyd, mere gestik og mimik. - Feedback på lyd, hænderne og placeringen. Fortælleturen  Klassen skal nu gå en fortælletur, hvor den kommer omkring de 8 steder med fortællinger.  I kan evt. invitere forældre, bedsteforældre eller andre klasser på fortælleture, hvor elever fortæller på de udvalgte steder, hvor historierne en gang foregik.  I kan evt. kombinere det med fakta, hvor en elev fortæller historien og en anden elev fortæller fakta om historien. Opvarmningslege Enlig mor i Tåstrup  Alle deltagerne står i en rundkreds.  Spillederen står i midten og peger på en af deltagerne, mens en af følgende figurer nævnes.  Den udpegede deltager og sidemændene skal nu udføre figuren i løbet af 5-10 sekunder.  Hvis figuren mislykkes, skal den udpegede være spilleder. A er den udpegede person, B og C er sidemænd (alternativt B, C, D, E)  Enlig mor i Tåstrup: A rører i havregrød, B & C på hug, sutter på tommelfinger  Kodriver i Jylland: A pisker, B & C på knæ med fingre som horn på hovedet  Malkepige: A malker, B & C lader deres tommelfingre pege nedad.  Brødrister: A hopper op og sig bing, B & C strækker arme mod hinanden og lader A stå i midten.  James Bond: A står i James Bond-positur, B & C står med babe-attitude op ad ham.  Indisk elefant: A former snabel med sine arme, B & C laver ører med deres arme.  Afrikansk elefant: A former snabel med sine arme; B, C, D, E laver ører med deres arme.  Lille pige i rundkørsel: A står og holder sine fletninger, B & C kører højre om A.  Lille engelsk pige i rundkørsel: A står og holder sine fletninger, B & C kører venstre om A.  Lille giraf: A står med armene strakt i vejret, B & C former bagkrop bag ved A.  Stor giraf: A står med armene strakt i vejret, B, C, D, E former bagkrop bag ved A. Folkedans - Drenge i en række og piger i en række over for. Man ser på partneren. - Fire skridt mod midten, og tilbage. - Fire skridt mod midten, man går venstre om partneren og rundt. Tilbage til udgangspunkt. - To yderste par danser hopsa ned mod enden og tilbage igen. - Piger går kæde, drengene ligeså og de to første par danner bro. - Alle andre par tager hinanden i hånden og går gennem broen. - Når alle har passeret broen, starter vi forfra. Formål: At løsne op, få bevæget sig, grine, samarbejde. Hvad laver du? - Rundkreds, i midten står en person (A) og mimer noget. - En anden deltager (B) går ind i kredsen og spørger: ”Hvad laver du?” - A siger noget andet end det vedkommende mimer. - B mimer det, og A løber en runde om B og spørger: ”Hvad laver du?” - B siger noget andet end det vedkommende gør, eller er blevet gjort. - A gør det, og så fremdeles. - Når man siger noget, der er lavet, siger øh, siger det han/hun gør eller ikke siger noget, ryger man ud. Formål: Tænk ikke, planlæg ikke, vær i nuet, parathed i at gribe en tanke/ide. Vær til stede.

# data[].attributes.body
Usseum app

Din progression

Vi arbejder praktiks med app’en https://useeum.com/da/

·Husk at download app til telefonen inden vi mødes

En fælles app til en lang række museums i Danmark.

Blandt andet er app’en udviklet i samarbejde folkene bag Ramasjang-appen’en https://useeum.com/da/samarbejdspartnere/

Vi bruger den del af app, som kaldes http://www.mytedetektiverne.dk/Myterne fortælles, når vi står på det rigtige sted i Odense

Vi skal vurdere:

Brugerfladen

Oplevelsen

Udfra viden om historiefortælling, hvordan fungerer dette medie

Får man lyst til bruge den andre steder i Odense og landet

# data[].attributes.body
Supplerende litteratur:

Skizofreni associeres med nedsat aflæsning af ansigtsudtryk i perifært synsfelt, fra nyhedsarkivet "nyt om psykiatrisk forskning", udgivet af Region Hovedstadens psykiatriske hospital.

Samt

"Mor hed ved bedst" (To på flugt)

"Lille barn" (Dumbo)

"Her hvor du er" (Vaiana)

"Når jeg bliver ældre" (Frost 2)

Skizofreni associeres med nedsat aflæsning af ansigtsudtryk i perifært synsfelt, fra nyhedsarkivet "nyt om psykiatrisk forskning", udgivet af Region Hovedstadens psykiatriske hospital.

Samt

"Mor hed ved bedst" (To på flugt)

"Lille barn" (Dumbo)

"Her hvor du er" (Vaiana)

"Når jeg bliver ældre" (Frost 2)

# data[].attributes.headline
kommunikationDin progressionDenne undervisning tager udgangspunkt i bogen "Kommunikation og digital kultur", specifikt kapitlerne:Kommunikation i pædagogisk praksis (kapitel 1), ogProfessionel kommunikation (kapitel 2).Undtaget er afsnittet i kapitel 2 om "Ikkevoldelig kommunikation - girafsprog", der har været gennemgået tidligere.

# data[].attributes.subject
kommunikationDin progressionDenne undervisning tager udgangspunkt i bogen "Kommunikation og digital kultur", specifikt kapitlerne:Kommunikation i pædagogisk praksis (kapitel 1), ogProfessionel kommunikation (kapitel 2).Undtaget er afsnittet i kapitel 2 om "Ikkevoldelig kommunikation - girafsprog", der har været gennemgået tidligere.

# data[].attributes.body
Nøglebegreber fra undervisningen:

Afsender, modtager og budskab.

Konteksten og relationen.

Envejs-, tovejs- og massekommunikation.

Kommunikationstrekanten ("Den ene", "Den anden" og "Det fælles tredje").

Verbalt og nonverbal kommunikation.

Støj på linjen.

De tre p'er.

Empati.

JoHaris vindue.

Anerkendende kommunikation.

Aktiv lytning.

Transaktionsanalyse, herunder:

De tre jeg-tilstande

Forældrejeget (F)

Barnejeget (B)

Voksenjeget (V)

Komplementære transaktioner

Krydsende transaktioner

Dobbelte transaktioner

# data[].attributes.body
link til Dr dokumentar Møgunger afsnit 4.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvordan kom Joachim til skade - aktivitetsbeskrivelse (1)

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvor højt kan du løfte, hvor langt kan du kaste - aktivitetsbeskrivelse (1)

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvordan kom Joachim til skade - aktivitetsbeskrivelse

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvor højt kan du løfte, hvor langt kan du kaste - aktivitetsbeskrivelse

# data[].attributes.headline
VIGTIG OM SANSER, NERVER, HJERNE, MOTORIK, GRIV OG FINMOTORIK DEN GODE DEN ONDECIRKEL.

# data[].attributes.subject
VIGTIG OM SANSER, NERVER, HJERNE, MOTORIK, GRIV OG FINMOTORIK DEN GODE DEN ONDECIRKEL.

# data[].attributes.headline
AKTIVITETER DER UNDERSTØTTER UDVIKLING OG LÆRING

# data[].attributes.subject
AKTIVITETER DER UNDERSTØTTER UDVIKLING OG LÆRING

# data[].attributes.attachment_link.title
Aktiviteter, der understøtter udvikling og læring (4)

# data[].attributes.body
Observations opgave i grupper.
◦Find noget og/eller nogen I vil observere og gør jer tanker om formålet med jeres observation. (vær grundige og enige)
◦ Overvej hvor personerne befinder sig i Minerva-modellen.
◦ Overvej hvilke observationer I vil skrive ned i en persona
◦ Udfra fra jeres nonverbale observationer skal I prøve at lave en transaktionsanalyse (forældre-/voksne-/barne- jeg)
◦ Beslut hvilket redskab I vil anvende ◦ Gennemfør jeres observation ◦ Hvad fik I ud af jeres observation?
◦ Diskuter fordele og ulemper ved den valgte observationsmetode.
◦ Fælles opsamling.

# data[].attributes.body
Legens værdi

Lege typer

PA's rolle i legen

NUZO

FLOW

Børns hieraki  og rolle , adgang til leg - strategier

Genkende, støtte leg

Leg - tilrettelæggelse

Leg - indretning

Leg - Gardners intelligenser

https://paedagogikogpsykologi.ibog.gyldendal.dk/?id=p203

Ekstra viden

https://www.eva.dk/dagtilbud-boern/eva-tema-leg-boern

# data[].attributes.body
Empati

Nære relationer

Det fælles tredje

Symmetriske relationer

Asymmetriske relationer

Den magtfordrejede relation

Den komplimentære relation

Den parallelle relation

Definitionsmagt

Anerkendende relation

Mentalisering

Affektiv afstemning

Intuition

Professionel relation

Relationskompetencer

https://paedagogikogpsykologi.ibog.gyldendal.dk/?id=p136

# data[].attributes.attachment_link.title
Gruppearbejde om de pædagogiske tænkere (2)

# data[].attributes.attachment_link.title
regnorm Ruth som er en akvitivtet for børn

# data[].attributes.body
Eksempel på anvendelse af SMTTE-modellen INFODEL

Herunder er SMTTE-modellen eksemplificeret gennem en pædagogstuderendes konkrete planlægning af en sprogaktivitet med tre børn i en børnehave i 1. praktik, hvor hun fokuserer på sproglig udvikling, som er et målkrav i dagtilbudsloven. Den studerende trækker i sine didaktiske refleksioner på både Rousseaus tematiseringer i forholdet mellem børneperspektiv og samfundsperspektiv og Bourdieus teori om habitus i forhold til at forstå den praktiske sans.

Eksempel:

Sammenhæng: Jeg har valgt SMTTE-modellen i forhold til mit vidensmål og færdighedsmål om at målsætte, tilrettelægge, gennemføre og evaluere en aktivitet eller et kortere forløb. Jeg har valgt, at det skal handle om at udvikle og understøtte børnenes sprog.

Sprog er grundlæggende for at kunne udtrykke sig og kommunikere med andre og er en vigtig faktor, når samspil mellem børn opstår. Sprog har betydning for barnets udvikling af forståelse af sig selv i forhold til omverdenen og øger barnets mulighed for at forstå andre, og blive forstået af andre. Barnets sprogudvikling er i fokus fra 3-6 år, og i det daglige pædagogiske arbejdes der med sprogstimulering, herunder at stimulere barnets ordforråd og forståelse af begreber og regler.

Jeg har valgt en lille gruppe børnehavebørn, hvor jeg har lagt mærke til, at tre af børnene har særlige sproglige udfordringer i forhold til ordforråd, forståelse af begreber og udtale.

Jeg vil kunne nå at gennemføre mit forløb hver tirsdag i tre uger.

Figur 25.2

SMTTE-modellen

SMTTE-Modellen er udarbejdet ved Pedagogisk Senter, Kristiansand, Norge.

Mål: At udvikle de tre børns sproglige kompetencer, og med det mener jeg at styrke børnenes ordforråd for at kunne udvikle et nuanceret sprog og begrebsverden, og at de tre børn får opbygget en sproglig selvtillid, får udviklet deres forståelse for forskellige ord og får udtrykt sig. Mål er også at understøtte børnenes nysgerrighed til rim og remser således, at børnene bliver styrket i ordlyd, rim og remser.

Tiltag: Leg med ord, ordspil, sange med fagter, sanglege, rim og remser.

Tegn: At børnene gerne vil de sproglige aktiviteter, eksempelvis selv udtrykker ønske om igangsættelse af sproglige aktiviteter som rim, remser, ordspil og lyttelege. Børnene synger med på sangene.

Evaluering: Børnenes udbytte måles, ved at børnene siger flere ord, og deres udtale bliver tydeligere, At børnene gennem leg laver rim og remser, både kendte og selvopfundne. At de udviser turtagning.

# data[].attributes.body
Kend de 6 legetyper: Sådan udvikler I børns leg | Fagbladet FOA

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Børn foretrækker de lege, som de er bedst til, hvilket er helt naturligt. Men børn har gavn af at blive udfordret i mange forskellige typer af lege, hvis de skal blive gode til både sprog, balance og sociale spilleregler.

Og her kommer de voksne ind i billedet, forklarer kandidat i pædagogisk antropologi Kit Nørgaard. Hun fungerer som legekonsulent og underviser blandt andre pædagogiske medarbejdere i at udvikle legen.

"De voksne skal støtte op om børnenes leg og være med til at udfordre dem. Ved at få kendskab til de forskellige legetyper, kan de voksne støtte op om børnenes udvikling," siger Kit Nørgaard.
Læs også: Legeeksperter: Børn skal lære at lege
Få inspiration med legekort

Eksempelvis kan et sprogligt stærkt barn, der foretrækker rollelege, have gavn af at blive udfordret i fysiske tumlege. Og et visuelt stærkt barn, der foretrækker at lege med Lego vil måske have gavn af oftere at indgå i en rolleleg.

Der findes ifølge Kit Nørgaard seks forskellige legetyper, som ligger til grund for de legekort, hun har udviklet i samarbejde med FOA. Kortene fungerer som inspiration til at udvikle børns leg og blev udgivet sammen med en pjece om børns leg i forbindelse med konferencen Kvalitet i Dagplejen. Du kan finde kortene her og læse mere om de seks forskellige legetyper herunder.

1. Den undersøgende og udforskende leg

Barnet bruger sanserne til at finde ud af, hvordan verden hænger sammen. Giv plads til børnenes nysgerrighed og lad dem pille, rode, ryste og mærke tingene.

Lege til 0-2-årige: Undersøg tings lyde. Tag bind for øjnene og oplev verden med de øvrige sanser. Undersøg forskellige underlag med de bare fødder.

Lege til 2-6-årige: Sortér ting i kasser efter farve, størrelse eller type. Kategorisering hjælper hjernen med at skabe overblik og er samtidig en smart måde at arbejde med sproget. Tag billeder af ting fra jeres hverdag og klip billederne sammen på sjove måder for eksempel i appen Pic collage.

2. Konstruktionsleg

Det handler om at skabe og udvikle, eksempelvis med sand, modellervoks eller Lego. Konstruktionslege stimulerer visualiseringen, materialeforståelsen og de taktile sanser - berøringssanserne.

Små børn (0-2 år) er ofte optaget af at bygge og skille ad igen. Det kan være høje tårne, der giver lyd, når de falder fra hinanden.
Læs også: Pædagogisk assistent om at lære at lege: 'Det er okay at være fjollet'
Større børn kan bedre håndtere mange forskellige materialer: Genbrugsmaterialer fra hverdagen som køkkenruller, mælkekartoner, låg eller bægre. Byg sjove figurer eller bygninger sammen med børnene.

3. Tumleleg

Børnene leger med deres krop og lærer deres grænser at kende. Lad også de mindste børn eksperimentere med kroppen ved at kravle, krybe og trille.

Find 10 billeder af dyr og efterlign på skift dyrenes bevægelser. Udfordr børnene til at turde mere og mere - eksempelvis de høje rutchebaner. Styrk den vestibulære sans ved at snurre, gynge, vippe eller få hovedet nedad. Bliv gerne ved til øjnene flakker, eller barnet siger fra.

4. Rolleleg

Ved at undersøge den verden, de er en del af, og forholdet mellem mennesker lærer børn at forstå deres egen rolle og sociale relationer. De lærer om konflikthåndtering, at drage omsorg for hinanden og styrker sproget.
Læs også: Genåbning af dagtilbud: Nogle vil få brug for mere tid
Skab miljøer, der lægger op til rolleleg. Det kan være et legekøkken, købmand, frisørsalon eller politistation. Klæd ud og lav små teaterstykker. Lav dukketeater, fysisk eller digitalt med appen Puppet pals 1.

5. Regelleg

Regellege et bygget op om et regelsæt, eksempelvis fangelege, gemmeleg, kampleg eller boldleg. Børn lærer at aflæse og forstå sociale relationer, skabe omsorg og gensidig respekt for hinanden.

For de helt små kan det være simple lege som Titte-bøh eller fangeleg. Brug for eksempel smartphonen til at tage billeder af en bamse på forskellige steder og lad børnene finde frem til bamsen ud fra billedet. Klassiske sanglege som 'Bro, bro brille', eller 'Bjørnen sover' er også regellege.

6. Fantasileg

Også kaldet symbolleg eller ῾som om leg'. Barnet leger små fortællinger fra den fiktive eller virkelige verden. De laver mad, tager på redningsaktion eller leger politiet efter røverne. Fantasileg er vigtig for at forstå og bearbejde følelser.

Introducer børnene for et bredt udvalg af bøger, musik, film og teater, der hjælper dem med at udvikle deres fantasi. Øv jer i at digte jeres egne fortællinger sammen med børnene. Udstyr et sæt strømper med øjne, øre, næse og mund og lav strømpeteater. Leg, at I er på tur i junglen og møder forskellige, vilde dyr.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kend de 6 legetyper: Sådan udvikler I børns leg

# data[].attributes.attachment_link.description
Børn foretrækker de lege, som de er bedst til, hvilket er helt naturligt. Men børn har gavn af at blive udfordret i mange forskellige typer af lege, hvis de skal blive gode til både sprog, balance og sociale spilleregler. Og her kommer de voksne ind i billedet, forklarer kandidat i pædagogisk antropologi Kit Nørgaard.

# data[].attributes.body
arbejder med begreberne:
- normer
- sanktioner
- sociale grupper
- socialisering
- kulturelle forskelle

# data[].attributes.body
Operant indlæring (belønne istedet for straf)
Modelindlæring (kopiere attituder og strategier hos den person der har de ønskede kvaliteter

# data[].attributes.headline
Mad, måltid og ernæring( fysisk,mentale,sociale)

# data[].attributes.subject
Mad, måltid og ernæring( fysisk,mentale,sociale)

# data[].attributes.body
Sund mad
Sundt liv
Levevilkår
Madens Udsenende
Samfund
Nærvær

Ernæring
Næringsstoffer   (Mikro vitaminer og mineraler )
makro kulhydrater protein fedt

De officielle kostråd ?

De 7 kostråd

Hvad skal energi bruges til, alt muligt
Muskler

Måltids- pædagogik