# data[].attributes.body
https://www.itsenaiseenelamaan.fi/mika-neo/

# data[].attributes.body
https://perheenpalvelupolku.fi/ikakaudet/nuoruus/itsenaistyminen/

# data[].attributes.body
https://askelaikuisuuteen.fi/nuorille/autismikirjon-nuorten-siirtymavaiheet/itsenaistyminen/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Itsenäistyminen tarkoittaa psyykkistä kypsymistä, irtaantumista vanhemmista, omaan kotiin muuttamista sekä arkeen liittyvien taitojen haltuun ottamista. Itsenäistyminen tarkoittaa myös vastuun kantamista omista valinnoista ja päätöksistä sekä oman toimijuuden vahvistumista.

Itsenäistyminen ja omaan kotiin muuttaminen ovat isoja elämänmuutoksia. Unelmat tulevaisuudesta ja omasta kodista ovat tärkeitä. Itsenäistymiseen liittyy kuitenkin monenlaisia ajatuksia sekä kysymyksiä esimerkiksi omaan pärjäämiseen, lisääntyvään vastuuseen ja mahdollisiin tukitoimiin liittyen.

Autismikirjon nuorilla itsenäistyminen tapahtuu usein ikätovereita myöhemmin ja lapsuudenkodista irtaantuminen voi olla haastavampaa ikätovereihin verrattuna. Itsenäistymistä tulisikin suunnitella aina yksilöllisesti, omien valmiuksien ja taitojen sekä itselle parhaiten soveltuvan ajankohdan mukaan. On hyvä muistaa, että sinun ei ole pakko muuttaa omillesi, vaikka ikätoverisi asuisivat jo omillaan.

Oletko valmis itsenäiseen asumiseen? Ota selvää Nuorisoasuntoliiton Oletko valmis? -sivun ja sieltä löytyvän Oletko valmis muuttamaan pois kotoa? -testin avulla!

Muuttamiseen on monia syitä. Toisinaan muutto lapsuudenkodista voi tulla eteen yllättäen ja ennakoimattomassa aikataulussa esimerkiksi opiskelualan valinnan ja opiskelupaikan saamisen myötä. Voi olla, että opiskelupaikkaa on haettu omalta asuinpaikkakunnalta ajatuksena asua edelleen lapsuudenkodissa, mutta opiskelupaikka saadaankin kauempaa. Tällöin muutto uudelle paikkakunnalle ja asumisen vaihtoehtojen pohdinta tulevat ajankohtaiseksi.

Ennakointia voivat vaikeuttaa myös omien toiveiden jäsentymättömyys ja suunnitelmien keskeneräisyys. Suunnitelmat voivat lisäksi muuttua alkuperäisestä. Kevään yhteishaun ja peruskoulun päättymisen aikaan ollaan vielä todella nuoria ja tieto eri ammateista voi olla hataraa ja perustua jopa virheellisiin mielikuviin. Tässä tilanteessa pitää kuitenkin tehdä suuria valintoja; menenkö lukioon vai ammattikouluun ja mikä ala ylipäätään voisi olla minulle soveltuva ja minua kiinnostava?

Ennakkoon suunniteltunakin muutto ensimmäiseen omaan kotiin on iso askel nuoren elämässä. Itsenäisen asumisen myötä tulee paljon vastuuta; on pidettävä huolta asunnosta, maksaa vuokra ajallaan ja huolehdittava esimerkiksi sähkö- ja vesimaksuista sekä internetyhteydestä.

Omaan kotiin muuttaessa on usein myös pitkä lista hankittavaa; huonekalut, matot, astiat, siivousvälineet ja kodinkoneet. Tämän sivuston Harjoituksia arjen tueksi -osiosta löydät konkreettisia vinkkejä ajanhallinnan, arjen rutiinien ja raha-asioiden hoitoon. Lisäksi myös Nuorisoasuntoliiton Asumisen ABC -sivustolta sekä Marttakoulun Omaan kotiin -osiosta löytyy tärkeitä vinkkejä ja hankintalistoja omaan kotiin muuttavalle.

Asunnon hankkimista suunniteltaessa on pohdittava, millä kriteereillä asuntoa etsii. Mikä olisi sopiva sijainti, minkä kokoinen asunnon pitäisi olla ja minkä tasoiseen asuntoon on varaa? Asunnon etsiminen kannattaa aloittaa hyvissä ajoin, koska esimerkiksi kesällä ennen koulujen alkamista asuntojen kysyntä on suurta.

Nuorisoasuntoliiton Omaan Kotiin -oppaasta on hyötyä asumisen ja arjen haasteissa. Oppaaseen on koottu tietoa muun muassa siitä, mistä voi etsiä asuntoa ja miten muuttoilmoitus tehdään sekä mitä tukia asumiseen ja elämiseen voi saada. Oppaan lukuja voi käyttää muistilistoina asumisen siirtymävaiheissa ja opasta on hyvä lukea silloinkin, kun vasta suunnittelee itsenäistymistä ja ensimmäiseen omaan kotiin muuttamista.

Itsenäistyminen ja itsenäinen asuminen edellyttävät monenlaisia taitoja. Siksi on tärkeää harjoitella asumisen ja arjenhallinnan taitoja ja näin pyrkiä turvaamaan itsenäisen asumisen onnistuminen.

Uuden elämäntilanteen ja tulevan muutoksen suunnittelu kannattaa aloittaa mahdollisimman hyvissä ajoin, mieluiten muutamaa vuotta aiemmin kuin itsenäistyminen on ajankohtaista. Tarvittavien taitojen harjoittelu aidoissa, tutuissa ympäristöissä ja omassa tahdissa auttavat muutokseen valmistautumisessa. Arjenhallintaa tukevat myös mm. toiminnanohjauksen, aisti- ja tunnesäätelyn sekä sosiaalisten taitojen vahvistaminen. Onkin tärkeää varmistaa, että elämänhallinnan taidot ovat riittävät ja tarvittavat keinot mm. strukturointiin ja ennakointiin ovat käytössä uudessa elämänvaiheessa.

"Uusissa asioissa paras apu on, että minulle neuvotaan, miten asia pitää tehdä tai sitten yhdessä harjoitellaan niin, että sen oppii itsenäisesti."

Autismikirjon ihmisillä arkisen suoriutumisen ja kognitiivisen kyvykkyyden välinen ero on usein huomattavan suuri. Tämä haastaa arjessa selviytymistä, sillä esimerkiksi kaupassa käyminen tai oman kodin siisteydestä huolehtiminen saattavat vaatia suurta ponnistelua. Epätasainen kykyprofiili hankaloittaa myös tuen tarpeiden tunnistamista ja voi olla esteenä oikeanlaisen tuen järjestymiselle.

Yksin ei tarvitse sinnitellä! Itsenäistymisessä erityisesti läheisten vahva tuki on usein tarpeen. Myös yksilölliset tukitoimet ja palvelut, erilaiset terapiat ja kuntoutusmuodot voivat auttaa ratkaisevalla tavalla. Apua ja tukea kannattaa hakea ajoissa.

Asuminen ja asumispalvelut

Itsenäistymiseen liittyy itselle sopivan asumisvaihtoehdon pohtiminen. Erilaisiin asumismahdollisuuksiin tutustuminen, omien toiveiden selvittäminen sekä tuen tarpeiden kartoittaminen auttavat asioiden eteenpäin viemistä. Asuminen ja siihen liittyvät tukipalvelut tulee räätälöidä aina yksilöllisen tarpeen mukaan.

# data[].attributes.attachment_link.description
Itsenäistyminen ja omaan kotiin muuttaminen ovat isoja elämänmuutoksia autismikirjon nuorelle. Tutustu, miten voit valmistautua tulevaan!

# data[].attributes.body
https://itsenaistyvanuori.fi/

# data[].attributes.body
https://www.mll.fi/vanhemmille/tietoa-lapsiperheen-elamasta/elamaa-nuoren-kanssa/turvallisesti-irti-ja-itsenaiseksi/

# data[].attributes.body
https://nuortenlinkki.fi/tietopiste/tietoartikkelit/mielenterveys/itsenaistyminen/

# data[].attributes.body
https://vauraselama.fi/nuorten-taloustaidot/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Minun vanhempi tyttäreni, kohta 15-vuotias, on jo kaksi kesää ollut kesätöissä ja tienannut omaa rahaa. Viime kesänä jopa kaksi kuukautta. Meidän vanhempien mielestä tämä on ollut hänelle oivallinen tapa oppia työntekoa. Viime marraskuussa tyttäreni kysyi ensi kertaa minulta, että äiti voisitko sponsoroida minua kympillä, jotta voisimme kavereitten kanssa käydä kahvilassa. Viesti tuli töissä ollessani ja Siirron kautta siirtyi rahat sen kummemmin äidin miettimättä.

Vasta kotimatkalla töistä mietin, että mihin oli tyttö noin kolmessa kuukaudessa törsännyt 1600€. Yhden ison 600 euron ostoksen oli tyttö ostanut, mutta 1000€ oli hävinnyt taivaan tuulin. Tultuani kotiin kysyin, minne on 1000€ hävinnyt. Tyttö oli hetken hiljaa ja vastasi ettei tiedä. Pyysin, että hän tarkistaa tiliotteen, niin keskustellaan sitten.

Rahat olivat hävinneet vaateostoksiin, ruokaan ja kahvilakäynteihin. Ja ennen kaikkea siihen, että hän oli tarjonnut myös kavereille kahvilassa, kun heillä ei rahaa ollut. Keskusteltiin asioista ja tyttökin tuli siihen lopputulokseen, että rahankäyttö viimeisimpinä kuukausina ei ollut ihan fiksuimmasta päästä.

Mitä tästä opin?

Mietin ajaessani töistä kotiin, mitä minä olen kasvatuksessani laiminlyönyt? Olen itse aina ollut tarkka rahojen kanssa, hipoen jopa pihin rajaa. Olen aina ollut tietoinen omista tuloistani ja menoistani. Olen aina laskenut, onko minulla varaa tehdä asioita. Lapset mallintavat vanhempansa monissa asioissa ja koen, että on meidän työmme opettaa lapsille muun muassa rahankäytön jalot taidot.

Mietin, että eikö näistä asioista puhuta koulussa? Eikö opintosuunnitelmassa ole taloustaitojen oppimista? Onko tämä yksi syy siihen, miksi viime aikoina on saanut lehdestä lukea siitä, että yhä suurempi osa suomalaisista on ylivelkaantuneita ja että yhä enemmän ja enemmän suomalaisilla on maksumerkintöjä? Kai minun itse pitää tytölle opettaa rahamaailman salaisuudet, eihän tässä muu auta, kuin kääriä hihat ja ruveta hommiin, ajattelin.

Olen sitä mieltä, että me suomalaiset voisimme ehdottomasti säästää enemmän. Miksi? Lue lisää tästä.

Mitä nuorelle tulisi opettaa?

Mitä sitten nuoren olisi hyvä tietää? Ensinäkin, että rahaa voi käyttää, sitä pitää myös tienata. En näe mitään vikaa siinä, että jo nuoret opetetaan tekemään töitä. Työnteko voi olla palkansaajana jossain yrityksessä tai sitten se, että nuorelle maksetaan kotitöistä. Kesällä on hyvää vastuuta nuorelle esimerkiksi ruohonleikkuu, rikkaruohojen kitkeminen kukkapenkeistä tai kasvimaasta, talon maalaus, pikkusisarusten vahtiminen jne. Tärkeintä on, että työnteko ja palkanmaksu kytketään vastuuseen. Opeta nuorelle, miten haetaan töitä, mistä työpaikat löytyvät ja miten työhakemus kirjoitetaan.

Tiedän, että nuorten on tänä päivänä vaikeaa löytää töitä. Yritykset eivät tänä päivänä palkkaa alaikäisiä yhtä herkästi kuin aiemmin. Hieno asia on kuitenkin, että monet kunnat tarjoavat töitä nuorille sekä myös kesätyöseteleitä.

Toiseksi pitää tietää, mitkä ovat menot. Mihin minä rahojani käytän, mitkä ovat pakollisia menoja ja mitkä ovat huvimenoja? Onko nuorella jokin tietty asia, mihin hän haluaa rahaa säästää? Kun tulet tietoiseksi siitä, mihin rahat menevät, niin mietit myös enemmän, että onko tämä se asia mihin haluan rahani käyttää. Tulot sekä menot kirjataan luontevasti ylös kun budjetoidaan. Budjetointia kannattaa oppia.

Minä suosin budjetoinnissa sitä, että kirjoitetaan luvut ylös paperille. Luvut jäävät paremmin muistiin, kun niitä on kynällä kirjoittanut ylös.

Kolmas asia on laskujen maksu. Miten asioita voi laskulla ostaa, mitä se tarkoittaa? Laskut pitää ajoissa maksaa ja jos se ei onnistu syystä tai toisesta, pitää aina olla ennen laskun eräpäivää yhteydessä laskun lähettäjään ja neuvotella maksusuunnitelmasta. Maksamattomat laskut, jotka on karhuttu ulosoton kautta, johtavat vaikeuksiin tulevaisuudessa. Maksumerkinnät vaikeuttavat esimerkiksi lainojen myöntämistä, liittymäsopimusten tekoa, vakuutusten saamista, vuokra-asunnon vuokrausta jne.

Laskut maksetaan verkkopalvelun tai mobiilipankin kautta. Tänä päivänä pankkiohjelmat ovat oiva tapa pitää omasta taloudesta huolta. Verkkopankki voidaan avata myös alaikäiselle.

Neljäs asia on sana korko. Mikä korko on ja miten se käyttäytyy? Tämä on hyvä tietää viimeistään siinä vaiheessa, kun on ajankohtaista nostaa opintolainaa tai muuta lainaa. Muu laina voi olla esimerkiksi osamaksulla ostettua tavaraa. Osamaksu voi joskus olla perusteltu esimerkiksi auton ostossa. Auto on toki investointi, jonka jälleenmyyntiarvo hyvin harvoin on parempi kuin maksettu hinta, mutta sillä voi olla muuta arvoa, kuten, että sillä pääsee töihin, josta tienaa rahaa. Huonompi esimerkki osamaksusta on esimerkiksi vaateostot osamaksulla. Jälleenmyyntiarvo on murto-osa hinnasta ja vaatteissa hyvin harvoin on muuta arvoa. Korot eivät pelkästään ole huono asia - korkoa korolle -ilmiö sijoituksissa on hyvä asia, kun taas korkeakorkoiset lainat ovat huono asia.

Säästäminen kannattaa aina

Viides asia on säästäminen. Minä suosittelen kaikille, että työssäkäyvällä pitää aina olla kolmen kuukauden palkka puskurina. Miksipä ei voisi jo nuorena kartuttaa tätä puskuria? Ei ole väliä, millä summalla lähtee kartuttamaan säästöjä, vaan tärkein asia on, että sitä tekee. Pienistä puroista kasvaa iso joki. Tulevaisuutta ajatellen nykypäivän nuorten tulisi myös säästää rahaa ensiasuntoa varten.

Säästämiseen ja sijoittamiseen saimme uuden työkalun tämän vuoden alussa: Osakesäästötili. Tutustu tähän uuteen tuotteeseen konkreettisen esimerkin muodossa tästä.

Joten lyhyesti sanottuna: opeta nuorelle mistä rahaa tulee tilille, mihin rahaa kannattaa käyttää, laskut pitää maksaa ajallaan, mikä on korko sekä säästäminen kannattaa aina.

# data[].attributes.attachment_link.description
Minun vanhempi tyttäreni, kohta 15-vuotias, on jo kaksi kesää ollut kesätöissä ja tienannut omaa rahaa. Viime kesänä jopa kaksi kuukautta. Meidän vanhempien mielestä tämä on ollut hänelle oivallinen tapa oppia työntekoa. Viime marraskuussa tyttäreni kysyi ensi kertaa minulta, että äiti voisitko sponsoroida minua kympillä, jotta voisimme kavereitten kanssa käydä kahvilassa....

# data[].attributes.body
https://nuortennyt.fi/

# data[].attributes.attachment_link.title
Nuorten yrittäjyys ja talous NYT - Uusia taitoja ja rohkeutta kokeilla

# data[].attributes.attachment_link.description
Nuorten NYT – jotta jokainen lapsi ja nuori oppii tunnistamaan omia vahvuuksiaan ja saa mahdollisuuden harjoitella työelämätaitoja.

# data[].attributes.body
https://www.hdl.fi/vamos/taloustaitohanke/

# data[].attributes.body
https://www.hdl.fi/blog/nuorten-taloustaidot-yhteinen-asia/

# data[].attributes.attachment_link.title
Nuorten taloustaidot - yhteinen asia | Diakonissalaitos

# data[].attributes.attachment_link.description
Nuorten taloustaidot ovat yhteinen asia. Rahasta puhumisen pitäisi olla luonteva osa ammattilaisten ja nuorten keskusteluja.

# data[].attributes.body
https://www.varinautit.fi/wp-content/uploads/2023/01/media_ja_hyvinvointi_lautapeli_varinautit.pdf

# data[].attributes.body
Iisalmen nuorisopalveluiden Pieniä Ilmastotekoja -hankkeessa tuotettu Kestävä nuorisotyö -sivusto tarjoaa monenlaisia materiaaleja ja vinkkejä kestävän nuorisotyön tekemiseen. Käy tutustumassa sivuun https://po1nt.fi/iisalmi/kestavanuorisotyo/

# data[].attributes.headline
HAKEMATTA PARAS – Ethän välitä alkoholia alaikäiselle!

# data[].attributes.subject
HAKEMATTA PARAS – Ethän välitä alkoholia alaikäiselle!

# data[].attributes.body
Nuorille soveltuvia videoita keskustelun herättäjäksi:
BuenoDocs Alkoholin välittäminen osa 1: https://www.youtube.com/watch?v=VLHgwUWo3ng

BuenoDocs Alkoholin välittäminen osa 2: https://www.youtube.com/watch?v=gv0zvFC_IS4

Ehkäisevä päihdetyö EHYT:ryn Nuoret pakkatoimijoina hankkeen selvitys https://ehyt.fi/tuote/alkoholin-ja-nikotiinituotteiden-valittaminen-alaikaisille-selvitys/

# data[].attributes.attachment_link.title
Hakematta paras: Miten nuoret saavat alkoholia?

# data[].attributes.headline
Tipaton tammikuu (EHYT ja EPT-verkoston materiaali)

# data[].attributes.subject
Tipaton tammikuu (EHYT ja EPT-verkoston materiaali)

# data[].attributes.body
Tipaton - EPT-verkosto

# data[].attributes.attachment_link.title
NUBF - Nordic Youth in Sustainable Communities’ pool is for activities across the Nordic region - Nordic Youth in Sustainable Communities

# data[].attributes.attachment_link.description
The pool is created to help youth projects across the Nordic countries. Through the pool young people between 16-30 years from all over the Nordic region can seek funding and apply. NUBF - Nordic Youth in Sustainable Communities has created guidelines and a form to apply through.

# data[].attributes.body
https://openilmasto-opas.fi/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miksi opas on tehty?

Idea oppaan toteutuksesta syntyi havainnosta ja tutkimustuloksista, joiden mukaan opettajien ilmastonmuutokseen liittyvät tiedot ja taidot ovat usein puutteellisia. Vaikka ilmastonmuutos on hyvin monitieteinen ilmiö ja siihen liittyvät aiheet kytkeytyvät luontevasti jokaisen koulussa opetettavan oppiaineen oppisisältöihin, kokevat monien aineiden opettajat, että aihe ei kuulu heille. Myös kaupallisissa oppimateriaaleissa aiheen käsittely on usein puutteellista. Uudet opetussuunnitelmat kuitenkin velvoittavat opettajat käsittelemään aihetta koulussa laajasti, joten materiaalille on todellinen tarve.

Kuka materiaalia voi käyttää?

Oppaan tekstit ja tehtävät ovat opettajien, ympäristökasvattajien ja muiden aiheesta kiinnostuneiden käytössä avoimesti ja ilmaiseksi CC BY-NC -lisenssin mukaisesti. Oppaan tekstimateriaalia saa siis hyödyntää epäkaupallisesti, sekä muokata haluamallaan tavalla, kunhan mainitsee lähteen.

Oppaan kuvat ovat kuvapalvelu Flickristä. Ne ovat Creative Commons -lisensoituja kuvia ja siten sellaisenaan opettajien käytössä ilmaiseksi. Tarkistathan kuitenkin muokkausoikeudet ja kaupallisen käytön oikeudet jokaisen kuvan kohdalta erikseen. Huomaa myös, että oppaan päivityksen yhteydessä kesällä 2019 oppaaseen lisättiin joitakin kuvia, jotka eivät löydy Flickr-palvelusta.

Miten opasta kannattaa käyttää?

Opas on suunniteltu siten, että aineopettaja löytää siitä mahdollisimman helposti juuri oman oppiaineensa näkökulmasta olennaisimmat ilmastonmuutokseen liittyvät asiat. Lisäksi oppaasta löytyy vinkkejä monialaiseen ilmasto-oppimiseen, sekä ilmastokasvatukseen alakoulussa.

Kokonaiskuvan saamiseksi on suositeltavaa lukea heti alkuun ilmastokasvatuksen perusteista, sekä Mikä ilmastostonmuutos? -teksti, jossa on selitetty ilmiön eri puolia tiiviissä muodossa. Lisäksi kannattaa ainakin vilkuilla myös oman oppiaineen näkökulmasta läheisten muiden oppiaineiden tekstejä, sekä joidenkin hyvin erilaisten aineiden tekstejä. Esimerkiksi kemian opettajan kannattaa lukaista läpi myös fysiikan ja biologian tekstit, sekä vilkuilla yhteiskuntaopin ja musiikin materiaaleja.

Kuka oppaan on toteuttanut?

Oppaan on toteuttanut ympäristökasvattaja Pinja Sipari Maj ja Tor Nesslingin säätiön apurahalla. Pinja kehitti hankkeen idean, hallinnoi sitä, sekä tuotti pääosan oppaan teksteistä ja keräsi tehtävät ja kuvituksen. Sisältöjen ideointiin ja kommentointiin osallistui hankkeen aikana yli sata suomalaista ilmasto- ja kasvatusalan toimijaa opettajista tutkijoihin ja kansalaistoimijoihin. Osallistuminen oli mahdollista hankkeen puitteissa järjestetyissä avoimissa työpajoissa, sekä sähköisesti lähes koko hankkeen ajan.

Milloin opas on tehty?

Materiaali on koottu alkuvuoden 2016 aikana ja se julkaistiin elokuussa 2016. Materiaalia pyritään mahdollisuuksien mukaan ja vapaaehtoisvoimin päivittämään toisinaan.

Kesällä 2019 oppaaseen tehtiin hiukan suurempi päivitys Opetushallituksen tuella. Tuolloin oppaaseen lisättiin yhteiskunnallisen vaikuttamisen näkökulmaa sekä ilmastoahdistukseen liittyvää tietoa. Lähes kaikkien oppiaineiden sivuille tehtiin joitakin lisäyksiä tai päivityksiä kyseiselle oppiaineelle ominaisista näkökulmista. Eniten päivityksiä tehtiin biologian, terveystiedon, psykologian, äidinkielen ja kirjallisuuden, elämänkatsomustiedon, kuvataiteen ja yhteiskuntaopin sivuille.

Oppaan voi myös tulostaa

Materiaali on koottu myös pdf-versioksi, jonka voi tarvittaessa tulostaa vaikkapa opettajanhuoneen pöydälle selailtavaksi. Nettiversio suorine linkkeineen on kuitenkin useimmissa tilanteissa paperiversiota toimivampi ja on hyvä huomata, että pdf-versioon ei ole tehty päivityksiä syksyn 2016 jälkeen. Jos haluat mainostaa opasta koulussasi tai muissa sopivissa paikoissa, voit koko oppaan sijaan tulostaa myös sivuston A4-kokoisen mainosjulisteen.

Lataa tulostettava pdf-versio

Lataa tulostettava mainosjuliste

Kiitokset

Materiaalin toteutukseen osallistui yli sata ilmasto- ja kasvatusalan toimijaa, joille kaikille kuuluu valtavan suuri yhteiskiitos! Lisäksi erityiskiitoksen tuesta ja/tai aktiivisesta osallistumisesta ansaitsevat ainakin seuraavat henkilöt ja toimijat:
Maj ja Tor Nesslingin säätiö, Ilmari -hankkeen ohjausryhmä, Malva Green ja Luonto-Liitto, Maija Vuorjoki, Riitta Savikko, Laura Riuttanen, Mira Hulkkonen, Eero Hytönen, Jenni Minkkinen, Essi Aarnio-Linnanvuori, Hannele Cantell, Maria Kämäri ja Kirmo Kivelä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Miksi opas on tehty? Idea oppaan toteutuksesta syntyi havainnosta ja tutkimustuloksista, joiden mukaan opettajien ilmastonmuutokseen liittyvät tiedot ja taidot ovat usein puutteellisia. Vaikka ilmastonmuutos on hyvin monitieteinen ilmiö ja siihen liittyvät aiheet kytkeytyvät luontevasti jokaisen koulussa opetettavan oppiaineen oppisisältöihin, kokevat monien aineiden opettajat, että aihe ei kuulu heille.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kansainvälisenä vanhemmuuden päivänä korostetaan vanhempien tärkeää roolia lasten kasvatuksessa. Täysimääräisen ja sopusointuisen kehityksen kannalta on tärkeää että lapsi saa kasvaa perheympäristössään ja onnen, rakkauden ja ymmärryksen ilmapiirissä.

YK:n yleiskokous päätti vuonna 2013, että kesäkuun 1. päivää juhlistetaan kansainvälisenä vanhemmuuden päivänä. Päivänä keskitytään kunnioittamaan ja arvostamaan kaikkia maailman vanhempia. Vanhemmat ovat lasten kasvatuksen ja hyvinvoinnin ankkuri ja yhteisöidemme peruskivi.
YK:n yleiskokouksen julistus, 17.9.2012, A/RES/66/292 Teemapäivän kotisivu

# data[].attributes.attachment_link.description
Kansainvälisenä vanhemmuuden päivänä korostetaan vanhempien tärkeää roolia lasten kasvatuksessa. Täysimääräisen ja sopusointuisen kehityksen kannalta on tärkeää että lapsi saa kasvaa perheympäristössään ja onnen, rakkauden ja ymmärryksen ilmapiirissä. YK:n yleiskokous päätti vuonna 2013, että kesäkuun 1. päivää juhlistetaan kansainvälisenä vanhemmuuden päivänä. Päivänä keskitytään kunnioittamaan ja arvostamaan kaikkia maailman vanhempia.

# data[].attributes.headline
Materiaalivinkit: Tukesin opas kiihdytys - ja nopeusajotapahtumien turvallisuuteen

# data[].attributes.subject
Materiaalivinkit: Tukesin opas kiihdytys - ja nopeusajotapahtumien turvallisuuteen

# data[].attributes.body
https://tukes.fi/kiihdytys-ja-nopeusajotapahtumien-turvallisuus

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Toimintaohje

Kuvaus: Ohjeita kiihdytys- ja nopeusajotapahtumien turvalliseen järjestämiseen
Kohderyhmä: Ajoneuvoharrastajille suunnattujen avointen kiihdytys- ja nopeusajotapahtumien järjestäjät
Päivämäärä: 11.6.2021
Diaarinumero: Tukes 5502/00.00.02/2021

1 Ohjeen tarkoitus

Ohje on tarkoitettu ajoneuvoharrastajille suunnattujen avointen kiihdytys- ja nopeusajotapahtumien järjestäjille. Ohjeen tarkoituksena on parantaa kiihdytys- ja nopeusajotapahtumien turvallisuutta sekä ennaltaehkäistä onnettomuuksia ja loukkaantumisia. Tämän yleisen ohjeen lisäksi on järjestäjän syytä perehtyä esimerkiksi lajiliittojen laatimiin ohjeisiin.

Ohje kuvastaa Tukesin näkemystä siitä, miten nopeusajotapahtuman järjestäjä voi täyttää kuluttajaturvallisuuslain vaatimukset. Ohjeessa esitetyt näkemykset tarjoavat tapahtuman järjestäjälle esimerkkejä ja vaihtoehtoja toimia turvallisesti. Tapahtuman järjestäjän on mahdollista täyttää lainsäädännön vaatimukset myös muilla tavoin. Tukes ja muut viranomaiset voivat käyttää ohjetta apuna tapahtumien valvonnassa.

Nopeusajotapahtumilla tarkoitetaan tässä ohjeessa:

Kiihdytysajojen tyyppisiä tapahtumia, joissa paikaltaan lähtien, joko yksin tai samaan aikaan toisen ajoneuvon kanssa, ajetaan etukäteen määritetty matka (esim. 1/4- tai 1/8-maili). Yleensä kiihdytykseen kulunut aika mitataan ja usein myös loppunopeus.

"Standing Mile" ja "Land Speed" -tyyppisiä huippunopeusajoja eri pituisilla matkoilla, joissa loppunopeus mitataan.

Muuta vastaavaa erilaisilla ajoneuvoilla tapahtuvaa harjoittelua tai testaamista.

2 Järjestäjän vastuu

Tapahtuman järjestäjä on vastuussa tapahtuman turvallisuudesta. Asiakkaat tai kuljettajat eivät koskaan osallistu tapahtumaan vain omalla vastuullaan.

Järjestäjän on olosuhteiden vaatiman huolellisuuden ja ammattitaidon edellyttämällä tavalla varmistauduttava siitä, että tapahtumasta ei aiheudu vaaraa kenenkään terveydelle tai omaisuudelle. Järjestäjällä on oltava riittävät ja oikeat tiedot tapahtuman järjestämisestä, ja hänen on arvioitava niihin liittyvät riskit. Järjestäjän on ennen tapahtumaan ryhtymistään harkittava tarkasti, onko hänellä käytössään riittävät resurssit ja osaaminen tapahtuman turvalliseen järjestämiseen.

Tapahtuman järjestäjän pitää huomioida turvallisuus tapahtuman suunnittelussa ja kaikissa tapahtuman vaiheissa ja toiminnoissa koko tapahtuman ajan. Mikäli tapahtumassa havaitaan seikkoja, jotka voivat aiheuttaa vaaraa tapahtumaan osallistuville, järjestäjän pitää puuttua asiaan ja poistaa vaara.

Tapahtuman järjestäjän on annettava kaikille tapahtumaan osallistuville henkilöille riittävät turvallisuuteen liittyvät tiedot ja ohjeet, jotta kaikki osaavat toimia tapahtumassa turvallisesti. Tietoja kannattaa antaa jo etukäteen esim. tapahtuman verkkosivuilla ja tapahtuman aikana eri tavoin (esim. kylttien, kuulutusten, ohjelmalehtisten avulla). Tapahtumaan osallistuvien henkilöiden on noudatettava järjestäjän antamia ohjeita.

Tapahtumaan osallistuvien kuljettajien on tehtävä yhteistyötä tapahtuman järjestäjän kanssa esim. osallistumalla katsastustarkastukseen ja antamalla selvitys ajoneuvojen turvallisuuteen vaikuttavista tekijöistä. Kuljettajien on myös ilmoitettava järjestäjälle tapahtuman aikana havaitsemistaan vaaratilanteista.

Tapahtuman järjestäjän tulee selvittää, pitääkö tapahtumaan osallistuvilla ajoneuvoilla olla voimassa oleva liikennevakuutus. Lisätietoja: Liikennevakuutus www.lvk.fi.

Tarvittaessa järjestäjän tulee keskeyttää tapahtuma tai osa sen toiminnoista, mikäli turvallisuudesta ei voida muutoin varmistua. Keskeytettyä toimintaa ei saa jatkaa, ennen kuin turvallisuudesta on riittävästi varmistuttu. Tukesin verkkosivuilla on lisätietoa moottoriurheilun ajonäytösten ja ajokokeilujen turvallisuudesta: https://tukes.fi/moottoriurheilu.

3 Turvallisuusasiakirja, riskien arviointi ja muut turvallisuussuunnitelmat

Järjestäjän pitää laatia tapahtumasta kuluttajaturvallisuuslain (920/2011) mukainen turvallisuusasiakirja. Asiakirjan laatimiseen saa apua Tukesin verkkosivuilta. Turvallisuusasiakirjan sisältö voidaan yhdistää tarvittaessa muihin turvallisuus- ja pelastussuunnitelmiin (pelastuslaki 379/2011). Turvallisuusasiakirjan lisäksi tapahtuma voi vaatia myös muita lupia tai ilmoituksia viranomaisille. Näistä saa lisätietoa paikalliselta poliisilta ja pelastuslaitokselta sekä osoitteesta www.turvallisettapahtumat.fi.

Ajotapahtuman turvallisuuden kannalta tärkein asia on paikallisiin oloihin kohdennettu ja huolellisesti toteutettu riskien arviointi sekä sen perusteella toteutettavat käytännön toimenpiteet asiakkaiden ja kuljettajien turvallisuuden varmistamiseksi. Tapahtumaan liittyvät vaaratilanteet ja vaaran paikat pitää tunnistaa ja kuvata kaikista tapahtumaan liittyvistä toiminnoista etukäteen niin tarkasti, että kuvauksen perusteella käy selväksi, miten turvallisuudesta on eri toiminnoissa riskien arviointihetkellä varmistuttu ja mitä lisätoimenpiteitä pitää vielä tehdä ennen tapahtumaa. Riskien arviointia pitää hyödyntää tapahtuman suunnittelussa ja järjestelyissä niin, että tunnistetut riskit torjutaan mahdollisimman tehokkaasti etukäteen.

Riskien arvioinnissa on otettava huomioon mahdollisten ulosajojen lisäksi esim. ajoneuvojen moottorin, jarrujen tai renkaiden rikkoutumisesta aiheutuvat vaaratilanteet, sääolosuhteiden vaikutus, ulkopuoliset häiriötekijät (esim. radalle tulevat eläimet) tai yleisön ohjeiden vastainen käyttäytyminen. Tapahtumiin käytettävät kentät, radat ja muut alueet eroavat monien ominaisuuksien osalta toisistaan, joten paikallisten olosuhteiden, osallistujien ja toimintatapojen tuntemus on tärkeää.

4 Ohjeita ja neuvoja turvallisuuden varmistamisen tueksi

4.1 Rata

Radan pinnan on oltava tasainen ja pinnoitteen pitävä.

Radan on oltava leveydeltään, profiililtaan, turva-alueiltaan ja ympäristöltään soveltuva kiihdytyksiin ja korkeisiin nopeuksiin. Radan riittävää leveyttä määritettäessä on otettava huomioon esim. käytettävät ajoneuvot ja vallitsevat olosuhteet (erityisesti sivutuuli).

Ajoreitti varikkolta radalle on suunniteltava ja järjestettävä niin, että se ei risteä yleisön kulkureittien kanssa. Mikäli risteämistä ei voida välttää, risteyskohtaan on järjestettävä liikenteenohjaus.

Radan ajosuunta on valittava niin, että ajoneuvojen kulkusuunta on yleisöstä poispäin.

Turva-alueella ei saa olla kiinteitä tai tilapäisiä esteitä (esim. puita, valaisimia, opasteita tai raskaita mittalaitteistoja) eikä vaarallisia maastonmuotoja (esim. ojia, korotuksia tai jyrkänteitä).

Turva-alueen tulee olla niin suuri, että vaurioitunut tai palovaarassa oleva ajoneuvo voidaan turvallisesti siirtää pois rata alueelta. Turva-alueen tulee myös mahdollistaa ajoneuvon turvallinen suistuminen pois rata-alueelta poikkeustilanteessa.

Tapahtumanjärjestäjä ei välttämättä voi vaikuttaa turva-alueiden rakenteisiin tai leveyteen tapahtuman järjestämispaikalla. Tapahtuma on suunniteltava niin, että käytössä oleva tila ja turva-alueet riittävät kyseisen tapahtuman turvalliseen toteuttamiseen. Tarvittaessa tapahtuman järjestelyjä (esim. ajettavaa matkaa, käytettävää kalustoa tai yleisön sijoittelua) on muutettava niin, että sekä osallistujien että katsojien turvallisuus voidaan aina varmistaa.

Tapahtuman opasteet tulee sijoittaa siten, että niistä ei missään tilanteessa aiheudu irtoamis- tai törmäämisvaaraa alueella oleskeleville.

Katsomoalueet on sijoitettava ensisijaisesti lähtöalueen kohdalle. Riittävän etäällä radasta olevat suojatut tai muutoin asianmukaisesti erotetut katsomorakenteet ja katselualueet voidaan sijoittaa myös radan sivuille (vrt. esim. kiihdytysratojen katsomot). Katsomoalueet on sijoitettava siten, että missään olosuhteessa ajoneuvot tai niistä irtoavat osat eivät aiheuta vaaraa katsojille.

Pinnoitetun jarrutusalueen pituus on oltava riittävä (ks. Liite 1). Jarrutusalueen on oltava vähintään liitteessä esitetyn taulukon mukaisen normaalin jarrutusmatkan pituinen, ottaen huomioon mm. käytetyt ajoneuvot, ajoneuvojen nopeudet, radan olosuhteet ja muut turvallisuuden kannalta olennaiset seikat.

Jarrutusalueen tulee olla niin pitkä, että osallistuja saa toteutettua suorituksensa hallitusti loppuun myös mahdollisissa poikkeustilanteissa, esim. ajoneuvon teknisen vian aikana. Jos jarrutusalueen pituusvaatimus ei täyty, on ajettavaa matkaa lyhennettävä turvallisen jarrutusalueen pidentämiseksi. Toisena vaihtoehtona tapahtuman järjestäjän on turvallisuuden varmistamiseksi määritettävä omaan riskinarvioonsa perustuen rajoitukset ja vaatimukset ajoneuvoille (esim. korkein nopeus, alusta, jarrut, ja renkaat).

Kiihdytyssuoran lopusta on oltava yksisuuntainen ja selkeästi opastettu paluureitti varikolle. Jos erillistä paluureittiä ei voida järjestää, on varmistettava, että edellinen ajoneuvo on poistunut radalta ennen kuin seuraava ajoneuvo lähtee radalle. Mikäli paluureitin välittömässä läheisyydessä on yleisölle tarkoitettuja alueita, paluureitillä noudatetaan yleisöalueiden nopeusrajoituksia.

Nopeusrajoitukset: Paluureitillä on noudatettava nopeusrajoitusta 30 km/h ja varikko- ja yleisöalueilla 10 km/h. Osallistujille annettavilla ohjeilla, kylteillä ja kuulutuksilla pitää tiedottaa alueen nopeusrajoituksista ja muista turvallisuussäännöistä. Alueen liikennettä ja nopeusrajoitusten noudattamista pitää valvoa.

4.2 Katsastustarkastus

Katsastustarkastuksen tavoitteena on selvittää ajoneuvon soveltuvuus tapahtumaan.

Katsastusta suorittavien henkilöiden on tunnettava kyseiseen tapahtumaan osallistuvien ajoneuvojen turvallisuusvaatimukset, jotta he kykenevät arvioimaan onko ajoneuvolla turvallista osallistua tapahtumaan.

Liitteenä 2 olevassa katsastuskortissa on kuvattu katsastuksessa tarkastettavat asiat. Katsastus toteutetaan aistinvaraisesti. Ohjeita voi soveltaa autojen lisäksi myös muihin ajoneuvoihin.

Mikäli tarkastuksessa havaitaan jotain, mikä voi aiheuttaa vaaraa tapahtumaan osallistuvalle, järjestäjille tai yleisölle, tulee ajoneuvon osallistuminen tapahtumaan kieltää.

Suorituksen aikana ajoneuvossa on oltava paikoillaan hinauslenkki tai siinä on oltava muu kiinnityskohta, joka mahdollistaa ja kestää hinaamisen esimerkiksi tulipalotilanteessa.

Ei tieliikennekäyttöön rekisteröidyistä ajoneuvoista tulee kuljettajan antaa riittävä selvitys tapahtuman järjestäjille ajoneuvosta, sen rakenteista, turvajärjestelmistä ja miten ajoneuvosta voidaan kuljettaja poistaa poikkeustilanteessa. Turvallisuuden kannalta olennaisimmat kohdat kirjataan katsastuskorttiin.

Mikäli ajoneuvosta on käytettävissä valmistajan laatima pelastuskortti, tulee se esittää tapahtuman järjestäjille. Tukes suosittelee ajoneuvokohtaisen pelastuskortin tulostamista ja tarvittaessa täydentämistä ennen tapahtumaan osallistumista (ks. lisätietoja esim. https://www.autoliitto.fi/tietoa-tienkayttajalle/pelastuskortti).

4.3 Lähtöjärjestelyt

Kiihdytysajojen tyyppisissä lähdöissä sekä testaus- ja harjoittelutoiminnassa tulee ajoneuvot mahdollisuuksien mukaan asettaa omiin luokkiin.

Tavoiteltaessa huippunopeutta (esim. "Standing Mile" tai "Land Speed" -tyyppisissä tapahtumissa) saa radalla olla vain yksi ajoneuvo kerrallaan.

Järjestäjän tulee arvioida, mitkä ajoneuvot voivat osallistua yhteislähtöön.

Kaikille kuljettajille suositellaan mahdollisuutta osatehoilla tehtäviin testiajoihin ennen varsinaisia suorituksia.

Rataa tulee valvoa koko tapahtuman ajan niin, että mahdolliset vaaratilanteet huomataan ajoissa ja että toiminta pystytään tarvittaessa keskeyttämään välittömästi (esim. jos rata-alueelle on päässyt eläin tai ajoneuvosta irtoaa osia tai nesteitä radalle).

4.4 Ajoneuvot

Kuljettajan turvavyön tulee olla kiinni suorituksen aikana.

Jos ajoneuvon tehoa on lisätty, on varmistuttava, että ajoneuvo vastaa muilta ominaisuuksiltaan suurempaa kiihtyvyyttä ja korkeampaa huippunopeutta (esim. jarrut, alusta ja turvavarusteet).

Ajoneuvoon tehdyt rakenteelliset muutokset tai huomattava tehon lisäys tulee selvittää katsastustarkastuksessa. Jos ajoneuvoon tehdään rakenteellisia muutoksia, tulee varmistaa, että turvavarusteet vastaavat tehtyjä muutoksia ja ovat toimintakunnossa. Nelipisteturvavöitä tulisi käyttää vain ajoneuvossa, jossa on asianmukainen turvakaari tai turvavyön turvalliseen asennukseen kiinnitetään erityistä huomiota.

Kardaanilenkkiä suositellaan takavetoisissa, rakennetuissa autoissa.

Renkaiden on ominaisuuksiltaan ja kunnoltaan vastattava tavoiteltavaa ja saavutettavissa olevaa loppunopeutta (H = 210 km/h, V = 240 km/h, W = 270km/h Y = 300km/h). Renkaiden nopeusluokan osoittamaa nopeutta ei saa ylittää.

Ajoneuvossa on sallittua olla suorituksen aikana vain kuljettaja, ei matkustajia.

Jarruvarjo voi parhaimmillaan vakauttaa ajoneuvoa jarrutusvaiheessa ja auttaa pitämään ajoneuvon radalla. Sen asennus ja käyttö vaatii kuitenkin erityisosaamista. Jarruvarjon tarve korostuu yli 250 km/h loppunopeuden saavuttavilla ei-vakiokuntoisilla ajoneuvoilla.

4.5 Kuljettaja ja ajovarusteet

Kuljettaja ei saa olla päihteiden vaikutuksen alaisena ja hänen tulee olla fyysisesti ja henkisesti ajokuntoinen.

Kuljettajan ajovarustuksen on oltava ajoneuvotyypille soveltuva. Esimerkiksi kaksipyöräisten ajoneuvojen kuljettajien on käytettävä moottoripyöräilyyn tarkoitettuja ajovarusteita.

Vakioauton kuljettajan vähimmäisajovarusteet ovat kypärä, umpikengät, pitkähihainen paita, pitkät housut ja ajohanskat. Ajoneuvoon tehdyt muutokset voivat lisätä vaatimuksia kuljettajan ajovarusteille.

Tapahtuman järjestäjän on annettava kuljettajille mm. seuraavia tietoja suorituksen turvallisuuden varmistamiseksi:

Selkeät ohjeet suorittamiseen ja sen varmistaminen, että kuljettaja on ymmärtänyt ohjeet

Ratamerkinnät ja jarrutusohjeet

Säännöt ja toiminta poikkeustilanteissa

4.6 Yleisö

Järjestäjän on varmistettava kaikkien tapahtumaan osallistuvien turvallisuus, ml. kuljettajat, yleisö, varikkohenkilöstö, kilpailijoiden avustajat, median edustajat sekä talkoolaiset.

Järjestäjän tulee pystyä valvomaan yleisön toimintaa kisa-alueella.

Yleisölle tarkoitettu, turvallisen katsomisen alue tulee olla selkeästi merkitty.

Poikkeustilanteessa (esim. onnettomuus) järjestäjällä pitää olla valmius estää yleisön pääsy onnettomuuspaikalle.

Järjestäjän on arvioitava, mitä ohjeita yleisölle ja osallistujille on annettava turvallisuuden varmistamiseksi: esim. kulkureitit, kuulonsuojaus, pysäköinti, tupakointipaikat, tankkauspaikat, kielletyt alueet, jne.

4.7 Pelastusvalmius

Tapahtuman pelastusvalmius esitetään pelastussuunnitelmassa, joka on lähetettävä paikalliselle pelastusviranomaiselle arvioitavaksi vähintään 14 vrk ennen tapahtumaa.

Tapahtuma-alueella tulee olla ennalta nimetty ajoneuvo sekä kuljettaja mahdollisia onnettomuus- ja poikkeustilanteita varten. Ajoneuvossa tulee olla hinausmahdollisuus, alkusammutus- ja ensiapuvälineistö sekä raivauskalustoa tapahtuman järjestäjän riskinarvion mukaan. Alueellinen pelastusviranomainen voi antaa lisäksi täsmentäviä ohjeita tai vaatimuksia.

Lähtö- ja varikkoalueilla tulee olla riittävä alkusammutuskalusto. Paikallinen pelastusviranomainen hyväksyy alkusammutuskaluston riittävyyden.

Pelastustoimiin nimetyllä henkilöllä tulee olla ensiapu- ja alkusammutuskoulutus.

Pelastustiet on pidettävä ajokelpoisina ja esteettöminä. Tapahtumanjärjestäjän on huolehdittava pelastusajoneuvojen opastamisesta onnettomuuspaikalle.

Polttoaineiden ja muiden vaarallisten kemikaalien tilapäisen säilytyksen riskit on arvioitava ja toimenpiteet esitettävä pelastussuunnitelmassa tai turvallisuusasiakirjassa. Mikäli polttoaineiden määrä ylittää ilmoitusrajan, tulee ilmoitus pelastusviranomaiselle tehdä hyvissä ajoin ennen kilpailun järjestämistä. Tapahtuma-alueella tulee olla imeytysainetta mahdollisen polttoainevuodon varalta.

Liite 1: Lisätietoa jarrutusmatkoista

Taulukko 1: Jarrutusmatkoja eri nopeuksilla

Ajoneuvon nopeus (km/h)

Ajoneuvon nopeus (m/s)

Hätäjarrutusmatka (m)

Normaali jarrutusmatka (m)

Ajonopeuden kaksinkertaistuessa jarrutusmatka nelinkertaistuu.

Taulukossa on huomioitu tavanomainen jarrutusmatka, hyvissä olosuhteissa, hyväkuntoisella autolla, kokeneella jarruttajalla. Todellisuudessa jarrutusmatka voi olla huomattavasti taulukon arvoja pidempi.

Jarrutusmatkan päälle lasketaan tavallisesti myös reaktiomatka, jolloin saadaan todellinen pysähtymismatka. Esim. 2 sekunnin reaktioajan aikana auto kulkee 250 km/h nopeudessa jo noin 140 metriä ennen jarrutuksen alkamista.

Moottoripyörän hidastuvuus on vasten yleistä luuloa autoja heikompi, eli jarrutusmatkat ovat moottoripyörillä vielä pidemmät.

Liite 2: Tulostettava katsastuskortti

Tulostettava katsastuskortti (pdf, 133 kt)

# data[].attributes.attachment_link.title
Kiihdytys- ja nopeusajotapahtumien turvallisuus | Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes)

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuvaus: Ohjeita kiihdytys- ja nopeusajotapahtumien turvalliseen järjestämiseen Kohderyhmä: Ajoneuvoharrastajille suunnattujen avointen kiihdytys- ja nopeusajotapahtumien järjestäjät Päivämäärä: 11.6.2021 Diaarinumero: Tukes 5502/00.00.02/2021 Ohje on tarkoitettu ajoneuvoharrastajille suunnattujen avointen kiihdytys- ja nopeusajotapahtumien järjestäjille. Ohjeen tarkoituksena on parantaa kiihdytys- ja nopeusajotapahtumien turvallisuutta sekä ennaltaehkäistä onnettomuuksia ja loukkaantumisia. Tämän yleisen ohjeen lisäksi on järjestäjän syytä perehtyä esimerkiksi lajiliittojen laatimiin ohjeisiin.

# data[].attributes.body
https://www.humak.fi/julkaisut/riittamattomyyden-tunteesta-maailmanparantajaksi-tyohyvinvointi-nuorisotyossa/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Riittämättömyydentunteesta maailmanparantajaksi- työhyvinvointinuorisotyössä

Nuorisotyö on parhaimmillaan maailman parantamista, pahimmillaan riittämättömyyden tunteessa ryvettymistä. Tällaiseen johtopäätökseen johdatti nuorisotyössä toteutettu työhyvinvointitutkimus. Tämä kirja kertoo, miten nuorisotyöntekijät kuvaavat työhyvinvointiinsa vaikuttavia asioita, ja esittelee niiden pohjalta laaditut suositukset työhyvinvoinnin edistämiseen.

Työhyvinvoinnilla on kiistaton merkitys työmotivaatioon, työhön sitoutumiseen ja työn laatuun. Työhyvinvointi ei synny itsestään ja sen rakentumisesta tulisi olla käsitys niin työntekijällä kuin työyhteisöllä. Kirja avaa erilaisia näkökulmia työhyvinvoinnin käsittelemiseen niin työntekijöille, esihenkilöille, organisaatioille kuin rahoittajille. Työhyvinvointi on osa työntekijöiden arkea nyt ja tulevaisuudessa, mutta sen kehittäminen on koko toimialaa koskeva tehtävä.

Voit lukea julkaisun riittämättömyyden tunteesta maailmanparantajaksi tästä.

Työhyvinvointitutkimuksessa yli 500 nuorisotyön ammattilaista kertoivat näkemyksiään työhyvinvoinnista ja siihen vaikuttavista tekijöistä. Tutkimuksessa rakentui suositukset työhyvinvoinnin edistämiseen nuorisotyössä ja siitä kertova kirja. Lisäksi aiheesta tuotettiin video.

ISBN 978-952-69826-0-1 (sid.)
ISBN 978-952-69826-1-8 (PDF)

Humanistinen ammattikorkeakoulu julkaisuja, 127

ISSN 2343-0664 (painettu)
ISSN 2343-0672 (verkkojulkaisu)

Nuoriso- ja Liikunta-alan asiantuntijat, julkaisuja 1

ISSN 2737-2170 (painettu)
ISSN 2737-2227 (verkkojulkaisu)

© Tekijä, Nuoriso- ja Liikunta-alan asiantuntijat ja Humanistinen ammattikorkeakoulu 2021, Helsinki

# data[].attributes.headline
Materiaalivinkit: Walkers ja Wauto - liikkuva nuorisotyö

# data[].attributes.subject
Materiaalivinkit: Walkers ja Wauto - liikkuva nuorisotyö

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aseman Lapset ry tukee lasten ja nuorten tervettä kasvua sekä luontevaa vuorovaikutusta aikuisten kanssa. Teemme työtä lasten ja nuorten lisäksi myös heidän lähipiirinsä kanssa ja haluamme vaikuttaa yhteiskuntaan, jotta siitä tulisi nuorten hyvinvointia parantava. Vuonna 1990 perustettu Aseman Lapset on poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton valtakunnallinen järjestö.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tuemme lasten ja nuorten tervettä kasvua sekä luontevaa vuorovaikutusta aikuisten kanssa.

# data[].attributes.body
https://www.nuorisokanuuna.fi/sites/default/files/materiaalipankki/2021-04/Kontiolahden%20Moposuora.pdf

# data[].attributes.body
https://www.hel.fi/static/liitteet-2019/KuVa/julkaisut/Jalkautuvan_nuorisotyon_kasikirja.pdf

# data[].attributes.body
https://www.liikenneturva.fi/liikenteessa/mopoilu/#81a00718

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mopon kuljettamiseen vaaditaan 15 vuoden ikä ja lisäksi vähintään AM120 luokan ajokortti.

Mopon kuljettajana olet liikenteessä moottoriajoneuvon kuljettaja, jonka velvollisuudet ja oikeudet ovat jokseenkin samat kuin auton kuljettajalla. Liikenteessä sinulla mopon kuljettajana ei ole varaa heikentää ajokykyäsi ajamalla humalassa, huumeiden tai lääkeaineiden vaikutuksen alaisena taikka väsyneenä. Kuljettajan on pysäytettävä moponsa poliisin antamasta merkistä ja suostuttava kuljettajan ja ajoneuvon ajokunnon tarkastuksiin.

Mopon matkustaja

Mopo on alun perin ollut yhden ihmisen kulkupeli. Tekniikan kehityksen myötä mopolla saa kuitenkin nykyään kuljettaa myös aikuista matkustajaa, jos rekisteröintitodistuksessa on maininta matkustajan kuljettamisen mahdollisuudesta. Jos mainintaa matkustajan kuljettamisesta ei rekisteröintitodistuksessa ole, mopolla saa kuljettaa vain yhtä enintään kymmenvuotiasta lasta, jos lasta varten on tarkoituksenmukainen istuin ja tarpeelliset jalkojen suojukset. Lasta saa kuljettaa ainoastaan jos lapsen pysyminen paikallaan voidaan luotettavasti varmistaa. Oleellista siis on, että rekisteröintitodistuksessa on maininta matkustajan kuljettamisen luvallisuudesta. Ota myös huomioon, että matkustajan kuljettamisessa tarvitaan hyvää mopon hallintaa. Älä kuljeta matkustajaa, jolla ei ole asianmukaista varustusta. Muista, että kypärä on pakollinen myös mopon matkustajalla.

Mopon hallinta

Kaksipyöräisen ajoneuvon hallitseminen vaatii sinulta itse asiassa enemmän kuin autolla ajaminen. Nopeus on tärkein yksittäinen tekijä, jolla voit säädellä liikkumisesi turvallisuutta. Nopeus on monessa mukana ja se vaikuttaa

luotettavien havaintojen tekemiseen

mopon hallintaan

pysähtymismatkan pituuteen

törmäyksissä ja kaatumisissa seurausten vakavuuteen.

Tärkein mopon hallintaan liittyvistä harjoiteltavista asioista on tehokas jarrutus. Tehokas jarruttaminen vaatii sekä etu- että takajarrun yhtäaikaista käyttötaitoa. Erityisen tärkeää on osata käyttää etujarrua tehokkaasti, mutta turvallisesti. Pelkällä takajarrulla jarrutettaessa saattaa jarrutusmatka olla jopa kolminkertainen verrattuna jarruttamiseen molemmilla jarruilla. Kyydittäessä mopon painopiste muuttuu takapainoiseksi ja eturenkaan kitka vähenee. Tästä syystä jarruttaminen ja ohjaaminen vaikeutuvat.

Pysähtymismatka

Nopeuden vaikutus ilmenee erityisesti mopon vauhdin hiljentämisessä ja pysäyttämisessä. Pysähtymismatka muodostuu aina kahdesta eri matkasta eli reaktio- ja jarrutusmatkasta. Reaktiomatka tarkoittaa sitä matkaa, jonka mopo kulkee kuljettajan tekemästä havainnosta jarrutuksen alkamiseen. Jos kuljettajan reaktioaika on kaksi sekuntia, niin 40 km/h ajettaessa mopo liikkuu kahden sekunnin aikana noin 22 metriä, eli sinä aikana vauhti ei hiljene vielä ollenkaan. Kuljettajat pystyvät reagoimaan noin sekunnissa silloin, kun ollaan koetilanteessa, mutta todellisessa liikennetilanteessa aika on pitempi. Kuljettajan reaktioaikaa pidentävät alkoholin, huumeiden tai lääkeaineiden käyttö, väsymys ja esimerkiksi tilanteen yllättävyys.

Jarrutusmatkan pituuteen vaikuttaa eniten ajonopeus. Toiseksi tärkein tekijä on kuljettajan jarrutustaito. Jarrujen ja renkaiden kunto sekä tien pinnan pitävyys vaikuttavat myös oleellisesti jarrutusmatkan pituuteen. On hyvä muistaa, että jo pieni nopeuden vähentäminen antaa paljon pelivaraa tilanteen hallitsemiseksi. Nopeuden pudottaminen esimerkiksi 40:stä km/h 30:een km/h lyhentää jarrutusmatkan puoleen.

Turvallisen mopoilun perusvinkit

Tunne säännöt ja noudata niitä.

Tunne itsesi ja hallitse ajokkisi.

Ota muut tielläliikkujat huomioon.

Käytä sopivan kokoista ja ehjää kypärää ja kiinnitä hihna. Myös mopon matkustajan on käytettävä kypärää.

Muista ennakoiva ajotapa: nopeus tilanteen mukaan, tarkkaile kokonaistilannetta, älä yllätä ja pidä turvaväli.

Turvallisuuden kannalta on tärkeä myös muistaa, että

mopon kuljettaja on liikenteessä moottoriajoneuvon kuljettaja, jonka velvollisuudet ja oikeudet ovat lähes samat kuin auton kuljettajalla.

viritetyllä mopolla ajaminen liikenteessä on turvallisuusriski ja lailla kiellettyä.

käytä suojaavaa ja erottuvaa ajoasua.

ajokunto on varmistettava ennen liikkeelle lähtöä. Mopolla hiprakassa ajava kuljettaja syyllistyy rattijuopumukseen aivan kuin millä tahansa muullakin ajoneuvolla.

suojatietä lähestyttäessä on ajettava sellaisella nopeudella, että tarvittaessa voidaan pysähtyä ennen suojatietä.

kaistaa vaihdettaessa ei saa aiheuttaa haittaa eikä vaaratilanteita muulle liikenteelle.

mopoilijan paikka on pientareella tai ajoradan oikeassa reunassa. 1.6.2020 alkaen mopolla pientareella ajaminen on sallittua ainoastaan taajaman ulkopuolella. Pyörätiellä saa ajaa ainoastaan, jos se on erikseen sallittu ja merkillä osoitettu.

mopolla tai mopoautolla ajaessa korostuu sopivien väylien valinta. Reitin valinnassa on hyvä ottaa huomioon väylien nopeusrajoitukset, liikennemäärät ja olosuhteet.

liikuttaessa mopoautolla tai mopolla muun liikenteen seassa korostuvat takaa tulevan liikenteen toiminnan seuraaminen ja ennakoiminen. Jononmuodostus ja mahdolliset riskiohitukset tulevat usein takaa.

opettele havaitsemaan oleelliset asiat.

opettele oikea toiminta onnettomuustilanteessa.

Mopo-onnettomuudet johtuvat usein mopoilijoiden vaarallisista ajotavoista

Mopoilijoiden henkilövahingot ovat olleet laskussa viime vuosina. Kuolemantapauksia sattuu vuosittain noin kolme, ja loukkaantumisia tilastoidaan noin 360. Liikennekasvatuksen merkitys korostuu, sillä onnettomuudet johtuvat usein mopoilijoiden vaarallisista ajotavoista.

15-17-vuotiaiden riski menehtyä liikenteessä on Suomessa suurempi kuin muissa Pohjoismaissa. Tämän ikäryhmän miehille sattuu eniten henkilövahinkoja mopo-onnettomuuksissa. Riski joutua mopolla vakavaan liikenneonnettomuuteen on yli kymmenkertainen henkilöautoon verrattuna. Mopoilijalla on usein puutteelliset tiedot säännöistä, hän ottaa turhia riskejä, haluaa näyttää tai on piittaamaton muusta liikenteestä. Mopoilija on lisäksi suojaamaton ja vaikea havaita. Mopo kulkee suhteellisen nopeasti ja voi yllättää muut tielläliikkujat.

Monet lievät onnettomuudet eivät tule tilastoihin, joten todellisuudessa onnettomuuksia sattuu tilastoissa ilmoitettuja määriä enemmän. Valtaosa mopoiluonnettomuuksista on mopoilijan itsensä aiheuttamia. Tyypillisin onnettomuustyyppi on risteysonnettomuus, mutta myös suistumisia, kaatumisia ja peräänajoja on paljon. Vakavista mopoturmista joka viides ajetaan humalassa.

Mopoauto-onnettomuuksissa erottuu samoja piirteitä kuin mopo-onnettomuuksissa ja nuorten uusien kuljettajien henkilöautolla ajamissa onnettomuuksissa. Kokemattomilla kuljettajilla on vaikeuksia ajonopeuden säätelyssä erityisesti tilanteissa, joissa ajonopeus on osattava säädellä tieverkolla esiintyvien erilaisten kaarteiden vaatimalla tavalla. Ajotaito joutuu koetukselle, mikä näkyy tieltä suistumisten kasvuna. On hyvä tiedostaa, että mopoauton kolariturvallisuus ei ole niin hyvä kuin henkilöauton.

Mopon virittäminen on kiellettyä ja siitä voi tulla kallis lasku

Moni haluaisi ajaa mopollaan vauhdikkaammin kuin mitä on luvallista, mutta omien rakennemuutosten tekeminen saattaa tehdä moposta vaarallisen kulkupelin. Liikenteessä käytettävän ajoneuvon rakennetta ei ole lupa käyttöönoton jälkeen muuttaa sellaiseksi, ettei ajoneuvo enää täytä sitä koskevia vaatimuksia

Viritetyllä mopolla liikenteessä ajaminen on laitonta. Moottoripyöräksi luokiteltavasta viritetystä moposta on maksettava autovero. Mopo muuttuu moottoripyöräksi, jos sen moottorin tilavuutta suurennetaan yli 50 cm³:n tai mopon rakennetta muutetaan niin, että ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus ylittää 45 km/h. Tämän seurauksena kyseiseen ajoneuvoon sovelletaan moottoripyöristä annettuja säännöksiä.

Viritetyn mopon katsotaan vastaavan moottoripyörää/raskasta nelipyörää. Tällöin siitä on maksettava autoveroa. (Avautuu uuteen ikkunaan)

Vanhemmilla vastuu

Mopoilijan vanhemmat voivat edesauttaa turvallisen liikkumisen oppimista osallistumalla mopoilun harjoitteluun nuoren kanssa. On muistettava, että vanhemmilla on valvontavastuu alle 18-vuotiaista huollettavistaan. Vanhempien kiinnostus mopoiluun ei saisikaan loppua siihen hetkeen, kun mopo luovutetaan nuoren käyttöön.

Tutustu poliisin videoihin aiheesta:

# data[].attributes.attachment_link.title
Mopoilu on osa nuoren liikennesääntöjen opettelua - Liikenneturva

# data[].attributes.attachment_link.description
Mopoilu on tärkeä askel nuoren opetellessa liikenteen sääntöjä ja omaksuessa turvallisia liikenneasenteita. Tunne säännöt ja noudata niitä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Katso täältä linkit globaalikasvatuksen, rauhankasvatuksen ja kestävän kehityksen tavoitteiden menetelmäpankkeihin ja järjestöihin.

# data[].attributes.headline
Kulttuurin vuosikello, tehtäviä ja materiaalia

# data[].attributes.subject
Kulttuurin vuosikello, tehtäviä ja materiaalia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tutustu kuukausiin

Kunkin kuukauden kohdalta löytyy kuukauden esittely ja siihen liittyvät materiaalit. Voit lukea myös elämästä ennen vanhaan ja tutustua kuukausiin liittyviin sanontoihin. Materiaalit, jotka eivät liity tiettyyn ajankohtaan, löydät kohdasta kaikkiin kuukausiin sopivat materiaalit.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kunkin kuukauden kohdalta löytyy kuukauden esittely ja siihen liittyvät materiaalit. Voit lukea myös elämästä ennen vanhaan ja tutustua kuukausiin liittyviin sanontoihin. Materiaalit, jotka eivät liity tiettyyn ajankohtaan, löydät kohdasta kaikkiin kuukausiin sopivat materiaalit.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
YK:n yleiskokous hyväksyi 10. päivä joulukuuta vuonna 1948 ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ( julistus suomeksi). Vuonna 1950 yleiskokous julisti joulukuun kymmenennen päivän ihmisoikeuksien päiväksi.

Ihmisoikeuksien päivän tavoitteena on juhlistaa niitä oikeuksia, jotka on turvattu kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa jokaiselle ihmiselle. Päivän tavoitteena on lisäksi muistuttaa oikeuksiin liittyvistä velvollisuuksista, ja jokaiselle kuuluvasta vastuusta edistää ihmisoikeuksia maailmanlaajuisesti.

Ihmisoikeuksien suojelu ja niiden toteutumisen edistäminen ovat YK:n ydintehtäviä. Ihmisoikeudet ovat läpileikkaavasti läsnä koko YK-järjestelmässä, kestävän kehityksen tavoitteissa sekä rauhan ja turvallisuuden kysymyksissä.

Tiesitkö, että

YK:n pakolaisjärjestö UNHCR:n mukaan maailmassa on tällä hetkellä enemmän pakolaisia kuin koskaan aiemmin. Yli 70 miljoonaa ihmistä on joutunut pakenemaan sotaa, vainoa ja konflikteja.

Konfliktit lisäävät myös ihmiskaupan riskiä. Ihmiskauppa on vakava ihmisoikeusrikos ja sitä ilmenee eri muodoissa, kuten pakottamisena prostituutioon, rikolliseen toimintaan, pakkotyöhön tai lapsisotilaaksi. Suurin osa ihmiskaupan uhreista on naisia ja tyttöjä. Suurin osa tunnistetuista ihmiskauppatapauksista liittyy seksuaaliseen riistoon.

YK:n yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista hyväksyttiin joulukuussa 2006 YK:n yleiskokouksessa. Se on ensimmäinen kattava 2000-luvun ihmisoikeussopimus. Suomi allekirjoitti yleissopimuksen ensimmäisten joukossa jo toukokuussa 2007, mutta se tuli voimaan vasta kesäkuussa 2016.

Lähteet: Maailma.net , UNHCR

# data[].attributes.attachment_link.description
YK:n yleiskokous hyväksyi 10. päivä joulukuuta vuonna 1948 ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ( julistus suomeksi). Vuonna 1950 yleiskokous julisti joulukuun kymmenennen päivän ihmisoikeuksien päiväksi. Ihmisoikeuksien päivän tavoitteena on juhlistaa niitä oikeuksia, jotka on turvattu kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa jokaiselle ihmiselle. Päivän tavoitteena on lisäksi muistuttaa oikeuksiin liittyvistä velvollisuuksista, ja jokaiselle kuuluvasta vastuusta edistää ihmisoikeuksia maailmanlaajuisesti.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Ihmisoikeuskeskus / Människorättscentret / Human Rights Centre

# data[].attributes.attachment_link.description
På Svenska In English Vuosittain 10. joulukuuta vietettävän YK:n ihmisoikeuksien päivän tavoite on juhlistaa niitä oikeuksia, joista nautimme päivittäin. Päivä muistuttaa myös oikeuksien mukana…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lukutaitopäivää vietetään 8. syyskuuta. Päivän tarkoituksena on muistuttaa kansainvälistä yhteisöä lukutaidon merkityksestä ja koulutuksen tärkeydestä kestävän tulevaisuuden rakentamisessa.

Lukutaito on ihmisoikeus, joka mahdollistaa yksilön kehityksen, kouluttautumisen ja täyden kapasiteetin hyödyntämisen. Lukutaito on avain parempaan terveyteen ja hyvinvointiin. Lukutaidolla on merkitystä sukupuolten välisen tasa-arvon, kestävän rauhan, kehityksen ja demokratian toteutumisen kannalta.

Koulutuksella on merkitystä erityisesti tyttöjen tulevaisuuden kannalta. Kouluakäyvä tyttö todennäköisesti avioituu vanhempana, saa vähemmän lapsia sekä kykenee huolehtimaan lapsistaan paremmin kuin kouluakäymätön.

Lukutaito on keskeinen tekijä kestävän kehityksen edistämisessä. Kestävän kehityksen neljännen tavoitteen päämääränä on taata kaikille avoin, tasa-arvoinen ja laadukas koulutus sekä elinikäiset oppimismahdollisuudet.

Tiesitkö, että:

Noin 91 prosenttia 15-24-vuotiaista nuorista osaa lukea. Lukutaidossa on kuitenkin suuria alueellisia eroja.

Huomattavista edistysaskelista huolimatta 260 miljoonaa 6-17-vuotiasta lasta ja nuorta ei edelleenkään käy koulua (tieto vuodelta 2017).

Vuonna 2015 yli 600 miljoonalta (55 prosentilta) peruskouluikäiseltä lapselta ja nuorelta puuttui riittävät perustaidot lukemisesta ja matematiikasta. Näistä noin kolmasosalla ei ollut pääsyä koulutukseen.

Koulunkäynnin ja lukutaidon aste on matala erityisesti Saharan eteläpuoleisen Afrikan maissa. Suuresta osasta kouluista puuttuvat muun muassa perusrakenteet ja -palvelut, kuten juomavesi, sähkö, tietokoneet ja internet sekä koulutetut opettajat.

Arviolta 750 miljoonaa aikuista ei osaa lukea. Kaksi kolmasosaa heistä on naisia.

Lähteet: United Nations Statistics Division, MDG report 2015, UNESCO Institute for Statistics-SDG, UNESCO Institute for Statistics

Teemapäivän kotisivu YK
Teemapäivän kotisivu Unesco

# data[].attributes.attachment_link.description
Lukutaitopäivää vietetään 8. syyskuuta. Päivän tarkoituksena on muistuttaa kansainvälistä yhteisöä lukutaidon merkityksestä ja koulutuksen tärkeydestä kestävän tulevaisuuden rakentamisessa. Lukutaito on ihmisoikeus, joka mahdollistaa yksilön kehityksen, kouluttautumisen ja täyden kapasiteetin hyödyntämisen. Lukutaito on avain parempaan terveyteen ja hyvinvointiin. Lukutaidolla on merkitystä sukupuolten välisen tasa-arvon, kestävän rauhan, kehityksen ja demokratian toteutumisen kannalta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tästä vinkkilistasta löydät ideoita toimintaan ja vinkkejä digitaalisten sovellusten hyödyntämiseen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
415 771€

Viki ja Köpi vetävät 42 tuntia putkeen suoraa Naurumaraton -lähetystä Helsingin keskustasta Kolmen sepän aukiolta. Lähetys alkaa torstaiaamuna 11. marraskuuta kello 6 ja päättyy samassa osoitteessa perjantai-iltana 12. marraskuuta kello 00.00. Osallistu YleX:n Nenäpäivä-keräykseen viidellä eurolla lähettämällä viesti YLEX numeroon 16499. Voit myös lahjoittaa osoitteessa: nenapaiva.fi/ylex.

# data[].attributes.attachment_link.description
415 771€ Viki ja Köpi vetävät 42 tuntia putkeen suoraa Naurumaraton -lähetystä Helsingin keskustasta Kolmen sepän aukiolta. Lähetys alkaa torstaiaamuna 11. marraskuuta kello 6 ja päättyy samassa osoitteessa perjantai-iltana 12. marraskuuta kello 00.00. Osallistu YleX:n Nenäpäivä-keräykseen viidellä eurolla lähettämällä viesti YLEX numeroon 16499. Voit myös lahjoittaa osoitteessa: nenapaiva.fi/ylex.

# data[].attributes.body
https://www.liikenneturva.fi/opetusmateriaalit/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Opetusmateriaaleista löytyy runsaasti tehtäviä, harjoituksia, ohjeita, toimintaesimerkkejä ja lomakkeita liikennekasvatuksen tarpeisiin. Aineistoja voi vapaasti tulostaa ja monistaa opetuskäyttöön.

Tehtävähaku

Valitse suodattimien avulla oikea ikäryhmä, opetusmateriaalin tyyppi, kesto ja teema niin löydät tarpeisiin sopivan tehtävän. Jos et löydä sopivaa materiaalia, voit olla meihin yhteydessä lomakkeen avulla .

Katsotuimmat tehtävät

# data[].attributes.body
https://mieli.fi/tukea-ja-apua/apua-itsetuhoisuuteen/

# data[].attributes.body
https://seta.fi/sateenkaaritieto/ammattilaisille/opetusala/kouluvierailut-ja-materiaalia-nuorille/

# data[].attributes.attachment_link.description
Seta on sateenkaari-ihmisten ihmisoikeus- ja kansalaisjärjestö. Ihmisoikeustyön lisäksi Seta tarjoaa asiantuntija- ja koulutuspalveluita ja tukee jäsenjärjestöjensä toimintaa.

# data[].attributes.body
https://koordinaatti.fi/system/files/2022-03/Materiaalivinkit-Materialtips.pdf

# data[].attributes.body
https://storage.googleapis.com/ngo-production/2018/10/046ceba0-pakko-kysya-ohjeita-seksiin-kasvuun-ja-seurusteluun-poikien-puhelimesta-kekkonen-reyes-toim.-2016.pdf

# data[].attributes.body
https://www.mielenterveystalo.fi/aikuiset/itsehoito-ja-oppaat/itsehoito/seksuaalisuuden_omahoito/Pages/default.aspx

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Oletko pohtinut omaa seksuaalisuuttasi tai oletko kokenut jotain sellaista, mihin tarvitset apua? Seksuaalisuus on iso kokonaisuus.Seksuaalinen mielen ja kehon tasapaino on tila, jota voit edistää omalla toiminnallasi. Tämän omahoito-ohjelman avulla löydät tietoa ja apua seksuaalisuuteen liittyvissä asioissa. Omahoito-ohjelmasta voit löytää myös enemmän vitaalisuutta, elinvoimaa ja hyväksyntää omaa seksuaalisuutta kohtaan.

Omahoito-ohjelma sisältää tehtäviä ja harjoituksia, jotka on tarkoitettu Sinulle avuksi pohdintoihisi niin, että seksuaalinen hyvinvointisi kohenee ja saavutat kehon ja mielen tasapainon. Tehtävät ja harjoitukset ovat yksinkertaisia, helppoja ja toisaalta haastavia juuri keskittymiskyvyn osalta. Monet tehtävistä ja harjoituksista ovat kokemuksellisia ja näin ollen niiden kuvaaminen sanoin saattaa olla hankalaa, älä huolestu, se on tavallista. Harjoittele rauhassa, älä aseta mitään tavoitteita itsellesi. Kenestäkään ei tule mestaria kerran harjoiteltuaan - onnistut kyllä, luota itseesi!

Omahoito-ohjelmaa voit tehdä itsenäisesti tai mahdollisen kumppanin kanssa.

Omahoito-ohjelma on tuotettu yhteistyössä Väestöliiton kanssa.

Tietoa seksuaalisuudesta

Seksuaalisuuteen liittyvät termit voivat olla vieraita tai ne saattavat mennä sekaisin ajatuksissa. Tässä osiossa on termien lisäksi tietoa tyypillisimmistä seksuaalisuuteen ja seksiin liittyvistä ongelmista. Sinulla on mahdollisuus hankkia asiallista tietoa, käydä läpi omaa seksuaalihistoriaasi ja tarvittaessa muuttaa toimintaasi.

Kohti lempeämpää seksuaalisuutta

Olet varmasti usein miettinyt tarvetta muutokseen erityisesti silloin, kun tunnet että et ole läsnä seksin aikana, seksistä on tullut suorittamista tai et tahdo löytää aikaa seksille. Tässä osiossa on tarjolla apua kohti lempeämpää seksuaalisuutta. Sinulla on mahdollisuus mennä kohti seksuaalisuutta, joka voi toimia esimerkiksi elämän perusvireen antajana ja kantavana voimana.

Opettele huolehtimaan omasta seksuaalisuudestasi

On tärkeää huolehtia omasta seksuaalisuudesta. Tässä osiossa käydään läpi omaa seksuaalista itseä. Huolehtimalla omasta seksuaalisuudestasi osoitat arvostavasi itseäsi.

Seksuaalisuuden syvempi olemus

Seksuaalinen itsetunto on tärkeä ja sillä on suuri painoarvo elämässä. Tässä osiossa sinulla on mahdollisuus muun muassa tunnistaa omia tunteitasi seksuaalisuutta kohtaan. Seksuaalisuudellasi on syvä olemus.

Muutos on mahdollinen

Pohtiessasi omaa seksuaalisuuttasi tai mahdollisen parisuhteesi seksuaalisuutta tai seksiä, saatat kokea tarvetta muutokseen. Tässä osiossa on tarkoitus lempeästi ja pohtimalla tarkastella tilannettasi. Mikäli koet tarpeelliseksi, ota vastuu seksuaalisuudestasi ja hae apua ongelmatilanteissa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Oletko pohtinut omaa seksuaalisuuttasi tai oletko kokenut jotain sellaista, mihin tarvitset apua? Seksuaalisuus on iso kokonaisuus.Seksuaalinen mielen ja kehon tasapaino on tila, jota voit edistää omalla toiminnallasi. Tämän omahoito-ohjelman avulla löydät...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tervetuloa Vastuullisten kesäduunien pariin

Vastuullinen kesäduuni -kampanjan tavoitteena on tarjota nuorille enemmän laadukkaita kesätyöpaikkoja ja hyviä kesätyökokemuksia. Sivuiltamme löydät kesän 2020 kesätyöpaikat helposti yhdellä haulla, riippumatta siitä oletko hakemassa elämäsi ensimmäistä työpaikkaa vai ponnahduslautaa uralle. Sivustolta löydät myös muiden nuorten sekä asiantuntijoiden vinkit kesätyönhakuun ja pääset tutustumaan kesätyöpaikkoihin vertaisarvioiden, eli muiden nuorten kesäduunitarinoiden kautta.
Tsemppiä kesätyönhakuun ja ihanaa kesäduunikesää 2020!

# data[].attributes.attachment_link.title
Kesätyöt 2020 helposti, yhdestä paikasta | Vastuullinen kesäduuni 2020

# data[].attributes.attachment_link.description
Vastuullinen kesäduuni -kampanjan tavoitteena on tarjota nuorille enemmän laadukkaita kesätyöpaikkoja ja hyviä kesätyökokemuksia. Sivuiltamme löydät kesän 2020 kesätyöpaikat helposti yhdellä haulla, riippumatta siitä oletko hakemassa elämäsi ensimmäistä työpaikkaa vai ponnahduslautaa uralle. Sivustolta löydät myös muiden nuorten sekä asiantuntijoiden vinkit kesätyönhakuun ja pääset tutustumaan kesätyöpaikkoihin vertaisarvioiden, eli muiden nuorten kesäduunitarinoiden kautta.

# data[].attributes.body
https://mieli.fi/wp-content/uploads/2021/09/Nuoren-aikuisen-mt-kasi.pdf

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Liikuntapaikkarakentamisen valtionavustusten haku vuodelle 2022 on käynnistynyt. Hakuaika on 25.11.-31.12.2021 klo 16.15. Liikuntapaikkojen valtionavustuksia myönnetään laajojen käyttäjäryhmien tarpeisiin tarkoitettujen liikuntapaikkojen rakentamiseen, hankkimiseen, perusparannukseen ja näihin liittyvään varustamiseen. Avustuksella tuetaan erityisesti...

# data[].attributes.body
https://neuvokasperhe.fi/perhearki/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ruutuaika

Montako ruutulaitetta löytyy teidän kodistanne? Erilaiset ruudut ovat nykypäivänä yleisiä lähes jokaisessa perheessä. Digilaitteissa on hyviäkin puolia, mutta usein niistä aiheutuva viriketulva kuormittaa niin lasta kuin aikuistakin. Esimerkiksi lapsella jatkuva viriketulva näkyy väsymyksenä, ärtyisyytenä ja keskittymisen puutteena.

Olemme koonneet sivuillemme paljon vinkkejä, joiden avulla hallita ruutuaikaa. Voitte myös laatia yhdessä Meidän perheen ruutusopimuksen tai kokeilla haastaa itseänne: pystyttekö pitämään yhden kokonaan ruuduttoman päivän?
Tutustu osioon

Arkirytmi

Arjen tutut rutiinit luovat päiviin reipasta ryhtiä. Tuttu arki vahvistaa lapsen itseluottamusta ja lisää koko perheen jaksamista. Tutut rutiinit tuovat myös turvallisuuden tunnetta lapselle.

Tästä osiosta löydät muun muassa 10 vinkkiä perheen terveempään arkeen. Löydät myös kysymyksiä, joiden avulla voit pohtia lapsesi kanssa, miten päivä on sujunut ja mitkä ovat olleet parhaita hetkiä päivässä. Täyttäkää myös Meidän perheen digikortti, joka auttaa pysähtymään ja tarkastelemaan lempeästi omaa arkea tässä hetkessä.
Tutustu osioon

# data[].attributes.attachment_link.description
Hyvän mielen hetket on perhearjessa parasta! Käytännön vinkkejä arjen monenlaisiin teemoihin, kuten ruutuaikaan, tunnetaitoihin ja voimavaroihin.

# data[].attributes.body
https://pyorailyvuosi.fi/pyorailyviikko/

# data[].attributes.attachment_link.description
Pyöräilyviikko 3.-12.5.2024 Pääteemana Liikennerauha Pyöräliikenteen ja pyörämatkailun määrät ovat olleet ilahduttavassa kasvussa viime vuosina monella paikkakunnalla. Pyöräliikenteen infrastruktuuri on parantunut monissa kunnissa ja pyöräilyn edistämisohjelmia on laadittu ahkerasti. Niiden myötä pyöräliikenteen kasvua vauhdittavat toimenpiteet ovat edenneet suunnitelmallisesti toteutukseen. Matkaa on kuitenkin vielä edessä, jotta kansallinen 30 prosentin lisäystavoite kävely- ja pyörämatkoihin saavutettaisiin. Tästä syystä katseet…

# data[].attributes.body
https://www.ykliitto.fi/tapahtumat/yk-paivat/maailman-ymparistopaiva

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
YK yleiskokous julisti kesäkuun viidennen päivän maailman ympäristöpäiväksi jo vuonna 1972. Siitä lähtien teemapäivä on tarjonnut jokavuotisen ikkunan keskusteluun ympäristön merkityksestä ja tarpeesta suojella luontoa, jotta sekä tämä että tulevat sukupolvet voisivat nauttia siitä.

Tarkoituksena on rohkaista ihmisiä ympäristöä vaaliviin toimiin ja tarkastelemaan omia luontoon liittyviä asenteita. Erilaisia tapahtumia järjestetään ympäristöpäivän kunniaksi yli sadassa eri maassa. Ympäristöpäivän teema vaihtuu vuosittain.

Vuoden 2021 ympäristöpäivän teema onekosysteemin palauttaminen luonnontilaan

Lisätietoa tämän vuoden teemasta löytyy teemapäivän sivuilta.
YK:n yleiskokouksen julistus, 15.12.1972, A/RES/2994 (XXVII) Teemapäivän kotisivu

# data[].attributes.attachment_link.description
YK yleiskokous julisti kesäkuun viidennen päivän maailman ympäristöpäiväksi jo vuonna 1972. Siitä lähtien teemapäivä on tarjonnut jokavuotisen ikkunan keskusteluun ympäristön merkityksestä ja tarpeesta suojella luontoa, jotta sekä tämä että tulevat sukupolvet voisivat nauttia siitä. Tarkoituksena on rohkaista ihmisiä ympäristöä vaaliviin toimiin ja tarkastelemaan omia luontoon liittyviä asenteita.

# data[].attributes.body
https://nationaltoday.com/world-bicycle-day/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
History of World Bicycle Day

Getting your first bicycle and learning how to ride it is a rite of passage for almost all of us. Despite the marks and scabs from falling from our bicycles while learning, it is a memory we always cherish. Bicycling is quite a useful activity - in the hustle and bustle of today's world, bicycling allows us to exercise our muscles, cut back on fuel consumption as it is quite a popular alternative to driving a car, and feel the wind in our hair. Really, there is nothing quite like the exhilaration of riding a bicycle. World Bicycle Day acknowledges this and the durability and longevity of the bicycle. Providing a simple and sustainable means of transportation, bicycling is rejuvenating for our physical- and mental health, and good for the economy, and the environment.

The United Nations established World Bicycle Day for many reasons. As basic as it is, the impact of the bicycle on society is quite transformative - even the poorest people get access to basic transport with the bicycle.

It all started when U.S.-based Professor Leszek Sibilski initiated a grassroots campaign with his sociology class to promote a U.N. resolution that would designate a day for the advocacy and celebration of the humble bicycle all over the world. In 2015, Sibilski dedicated himself to an academic project, exploring bicycles and their role in development. His project catapulted into a massive movement backed by 'Sustainable Mobility for All,' and eventually resulted in a dedicated international day set by the United Nations for the promotion of bicycling. On April 12, 2018, the resolution declaring June 3 as World Bicycle Day was unanimously adopted by all 193 member states of the UN General Assembly. The resolution was greatly supported by Turkmenistan and co-sponsored by around 56 countries.

A logo was also designed by Isaac Feld, with an accompanying animation created by Professor John E. Swanson, showing bicyclists riding on various types of bicycles around the world. The message here is that a simple contraption serves all of humanity and bridges the gap between people from different walks of life. The two designers also created the current blue and white logo for the cause.

The bicycle itself is a tradition. All of us have fond memories of riding through our neighborhood as children on our favorite bicycles with their add-ons like bells and baskets. Growing up, cycling has been a rite of passage, and its significance only increases with time. Whether it is a basic two-wheeler, a mountain bike, or one with training wheels, World Bicycle Day celebrates the exhilaration of cycling.

Bicycles that have been locked away are dusted off and taken out for a spin with friends and family. Many commute to work today on their bicycles, while others consider buying one as a daily mode of transportation.

12.4% - the percentage of all Americans who cycle on a regular basis.

35 seats - the number of seats on the longest tandem bike ever.

67 feet - the length of the longest tandem bike ever built.

364,000 - the number of bicycles produced daily.

$6.2 billion - the estimated size of the U.S. bicycle market.

47,670 - the number of bicycles sold daily.

2.5x - the production numbers by which bicycles are higher than for cars.

9 out of 10 - the number of people in Denmark who own a bicycle.

15 million - the number of bicycles discarded by owners every year.

18% - the percentage of bicycles imported by the UK.

# data[].attributes.attachment_link.description
World Bicycle Day commemorates the joys of riding a bicycle. Read on for 5 things you didn't know about bicycles.

# data[].attributes.body
https://www.nuortenelama.fi/tuki-ja-kriisipalvelut

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kriisipuhelin-päivystäjät keskittyvät niihin puheluihin, joissa soittaja hakee keskusteluapua kriisiin. Päivystäjä auttaa soittajaa pohtimaan keinoja oman tilanteen helpottamiseksi, omien voimavarojen löytämiseksi ja ongelmien ratkaisemiseksi.

Jos tilanne on akuutti ja soittaja tarvitsee viranomaisapua, päivystäjä on soittajan luvalla yhteydessä Hätäkeskuslaitokseen. Poikkeustilanteissa, jos esimerkiksi henki on uhattuna, toimimme lain (Rikoslain 15 luku 10§, Lastensuojelulain 25§, Vanhuspalvelulain 25§) edellyttämällä tavalla ja ilmoitamme puhelusta viranomaisille.

Päivystäjien kesken jaetaan tarvittaessa työn sujuvuuden kannalta oleellista tietoa soitoista, mutta ei soittajien henkilöllisyyteen tai tunnistettavuuteen liittyviä tietoja. Tilastotietoja ja palautteita ilman, että soittaja on tunnistettavissa, voidaan käyttää tutkimus-, raportointi- ja tiedotustarkoituksessa.

# data[].attributes.attachment_link.description
MIELI ry:n Kriisipuhelin päivystää 24 tuntia vuorokaudessa joka päivä numerossa 09 2525 0111. Voit soittaa nimettömästi ja luottamuksellisesti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tulevaisuustietoa

Kiinnostuitko tulevaisuudesta ja haluat tietää lisää? Olemme koonneet tälle sivulle linkkejä ja vinkkejä hyviin ja helposti lähestyttäviin tulevaisuuslähteisiin meiltä ja maailmalta.

Luettavaa:

Tulevaisuuden tutkimuskeskuksen Tulevaisuusohjaus-sivustolle on kerätty tietoa tulevaisuusorientoituneesta opinto-ohjauksesta sekä yksilöohjaukseen ja ryhmätyöskentelyyn sopivia tehtäviä, jotka tukevat tulevaisuusajattelua.

Tulevaisuuden tutkimuskeskus: Nuorten tulevaisuuskuvat 2067 - Näkökulmia suomalaisen yhteiskunnan kehittämiseksi -raportti kuvaa nuorten toivottavina ja todennäköisinä pitämiä toimeentuloon, asumiseen ja elämäntapaan liittyviä tulevaisuuskuvia.

Sitra & Demos Helsinki: Hyvinvoinnin seuraava erä. Ennakointijulkaisut tarjoavat näkökulmia käynnissä olevaan yhteiskunnalliseen murrokseen ja sen vaikutuksiin.

Sitra: Megatrendit. Vuosittain julkaistava trendilista esittää yhden tulkinnan globaalien muutosilmiöiden suunnista - megatrendeistä.

Tulevaisuuskasvatus - passi tulevaisuuteen on raportti, joka kertoo Opetushallituksen vuosina 2000-2006 toteuttamasta tulevaisuuskasvatushankkeesta, sen kehittämistyötäst ja käytännön saavutuksista.

Valtioneuvoston yhteiset muutostekijät kerää yhteen Suomen toimintaympäristön kannalta 15 keskeistä muutostekijää. Jokaisessa kortissa esitellään keskeinen tulevaisuuden muutos, sen näkymä noin vuoteen 2030 ja vaihtoehtoisia tulevaisuuskuvia muutokseen liittyen.

Hallituksen tulevaisuusselonteon 1. osa. Jaettu ymmärrys työn murroksesta rakentaa jaettua ymmärrystä työn murroksesta ja suomalaisen työn tulevaisuudesta. Selonteossa etsitään vastauksia laajoihin työn tekemisen tulevaisuutta luotaaviin kysymyksiin ja se tuottaa tietoa työn muutoksen merkityksestä

Kuunneltavaa ja katseltavaa:

Yle: Tehtävänä tulevaisuus -ratkaisuja ilmastonmuutokseen -paketissa kerrotaan jutuissa, videoissa ja podcasteissa, miten ilmastonmuutos vaikuttaa kaikkeen: suomalaisten syömiseen, asumiseen ja liikkumiseen.

Yle: Tulevaisuuksien historia -podcast-sarja pohtii historian ja tulevaisuuden rajapintoja ja vuoropuhelua.

Ennakointikupla on podcast-sarja tulevaisuuksientutkimuksesta. Eri jaksoissa käsitellään tulevaisuudentutkimusta erilaisista näkökulmista.

Sitran Hyvää huomista -podcastsarja kertoo, mihin olemme menossa ja miten voimme vaikuttaa huomisen maailmaan jo tänään.

Steal my job -podcastissa pohditaan työn ja teknologian tulevaisuutta.

TED Talk: Philip Zimbardo: The psychology of time

TED Talk: Dan Gilbert: The psychology of your future self

TED Talk: Anab Jain: Why we need to imagine different futures

TED Talk: What does the future look like (13 esitystä erilaisista tulevaisuusaiheista)

Toimijoita:

Tulevaisuuskoulu ry on lapsille ja nuorille tarkoitettu taiteellinen ja toiminnallinen tutkimusmatka vaihtoehtoisiin tulevaisuuksiin. Tulevaisuuskoulu kouluttaa myös opettajia sekä edistää yleistä tulevaisuuskasvatustietoisuutta.

Tulevaisuuden tutkimuskeskus on Turun yliopiston alaisuudessa toimiva monitieteinen akateeminen tutkimus-, koulutus- ja kehittämisorganisaatio, jonka johtoajatuksena on vastuullinen ja kestävä tulevaisuus. Tutkimus- ja kehittämistyön lisäksi Tulevaisuuden tutkimuskeskus tarjoaa tulevaisuudentutkimuksen opetusta, mm. kansainvälisen tulevaisuudentutkimuksen maisteriohjelman.

Tulevaisuuden tutkimuskeskuksen UNESCO-oppituoliprojektin Learning Society and Futures of Education tavoitteena on edistää globaalia tulevaisuuslukutaitoa Suomessa ja maailmalla. Projekti kehittää lukio-opetukseen ja muuten nuorille soveltuvia tulevaisuusajattelun menetelmiä.

OSATA -Oppimispolkuja tulevaisuuteen -hanke kehittää ammattiopistoissa tehtävää tulevaisuusohjaustyötä.

Sitra on aktiivinen tulevaisuudentekijä, joka tutkii, selvittää ja ottaa kumppanit eri sektoreilta mukaan ennakkoluulottomiin kokeiluihin ja uudistuksiin. Tulevaisuustyön tähtäimessä on Suomi, joka menestyy kestävän hyvinvoinnin edelläkävijänä.

Osaamisen ennakointifoorumi muodostuu yhdeksästä eri aloja edustavasta ennakointiryhmästä sekä ennakointiprosessia tukevasta ohjausryhmästä. Ennakointiryhmien sihteeristö koostuu Opetushallituksen asiantuntijoista.

Kansallinen ennakointiverkosto on Valtioneuvoston kanslian ja Sitran yhteistyössä koordinoima suomalaisten ennakoijien keskustelu- ja koordinaatiofoorumi, jonka tehtävänä on tukea suomalaista ennakointityötä ja verkostoitumista. Kansallinen ennakointiverkosto kokoaa yhteen suomalaiset ennakointitiedon tuottajat.

Tulevaisuudentutkimuksen Verkostoakatemia (TVA) on valtakunnallinen
yliopistojen tulevaisuudentutkimuksen opetus- ja tutkimusverkosto, joka tarjoaa tulevaisuudentutkimuksen perusopintoja (25op) jäsenyliopistoissaan.

Tulevaisuuden tutkimuksen seura edistää tieteidenvälistä tulevaisuudentutkimusta sekä yleistä tulevaisuustietoisuutta suomalaisessa yhteiskunnassa.

Eduskunnan tulevaisuusvaliokunta käsittelee tulevaisuuden kehitykseen vaikuttavia tekijöitä, tulevaisuuden tutkimusta ja teknologiakehityksen vaikutuksia.

Maailmalta:
Teach the Future World Future Society Foresight Europe Network The Millennium Project Club of Rome

# data[].attributes.attachment_link.description
Kiinnostuitko tulevaisuudesta ja haluat tietää lisää? Olemme koonneet tälle sivulle linkkejä ja vinkkejä hyviin ja helposti lähestyttäviin tulevaisuuslähteisiin meiltä ja maailmalta. Tulevaisuuden tutkimuskeskuksen Tulevaisuusohjaus-sivustolle on kerätty tietoa tulevaisuusorientoituneesta opinto-ohjauksesta sekä yksilöohjaukseen ja ryhmätyöskentelyyn sopivia tehtäviä, jotka tukevat tulevaisuusajattelua. Tulevaisuuden tutkimuskeskus: Nuorten tulevaisuuskuvat 2067 - Näkökulmia suomalaisen yhteiskunnan kehittämiseksi -raportti kuvaa nuorten toivottavina ja todennäköisinä pitämiä toimeentuloon, asumiseen ja elämäntapaan liittyviä tulevaisuuskuvia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mediat ja digitaalisuus ovat lähes jokaisen arjessa ja elämässä läsnä päivittäin. Käytämme toistemme kanssa viestimiseen erilaisia mediavälineitä, etsimme ja jaamme tietoa median avulla ja hoidamme asioita erilaissa mediavälitteisissä ympäristöissä. Mediaa on kaikkialla ja jokaisella ihmisellä on oikeus olla osallisena mediakulttuurista.

Hyvällä mielellä median kanssa -tehtäväkokonaisuus on tehty niitä oppijoita ajatellen, joille voi olla hyötyä selkeästi etenevistä ja selkokielisistä tehtävistä. Tehtävissä on otettu huomioon erilaisia oppimisen ja kommunikaation haasteita sekä erityistarpeita oppimisen järjestämiseen. Tehtävien kohderyhmänä ovat erityisesti 12-18 -vuotiaat ja heidän kasvattajansa, mutta tehtäviä voidaan hyödyntää myös nuorempien tai vanhempien oppijoiden kanssa. Kaikki tehtävät ovat selkokielisiä ja jokainen tehtävä sisältää myös selkokielistä tietotekstiä käsiteltävän aiheen ympäriltä.
Eri tehtävät jakautuvat kolmeen keskeiseen medialukutaidon alueeseen:

tulkinta ja arviointi

median tuottaminen ja

toiminta mediaympäristössä

Jokaisesta osa-alueesta on kaksi tehtävää. Tehtäviä voidaan hyödyntää useissa eri oppimisen ja ohjauksen tilanteissa, esimerkiksi perusopetuksessa monilukutaidon laaja-alaisen oppimisen (L4) kontekstissa, toisen asteen opinnoissa tai nuorisotyössä. Tehtäviä voi tulostaa paperille tai käyttää sähköisesti.

Tehtäväkokonaisuuden aineisto pohjautuu Kansallisen audiovisuaalisen instituutin (KAVI) tuottamiin mediakasvatusmateriaaleihin.
Ideointi ja selkokielinen mukautus:
Paula Jägerhorn ja Sakari Kilkki, Opike, Kehitysvammaliitto ry.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hyvällä mielellä median kanssa - Mediataitokoulu

# data[].attributes.attachment_link.description
Mediat ja digitaalisuus ovat lähes jokaisen arjessa ja elämässä läsnä päivittäin. Käytämme toistemme kanssa viestimiseen erilaisia mediavälineitä, etsimme ja jaamme tietoa median avulla ja hoidamme asioita erilaissa mediavälitteisissä ympäristöissä. Mediaa on kaikkialla ja jokaisella ihmisellä on oikeus olla osallisena mediakulttuurista. Hyvällä mielellä median kanssa -tehtäväkokonaisuus on tehty niitä oppijoita ajatellen, joille voi olla hyötyä selkeästi [...]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Media ja mediakulttuuri ovat laajoja aiheita, joiden käsittelyssä erilaiset materiaalit, tutkimukset ja julkaisut ovat hyödyksi! Mediakasvatusseura on tuottanut paljon materiaaleja mediakasvatustyön tueksi. Lisäksi olemme tehneet koosteita muiden tuottamista materiaaleista ja poimineet kiinnostavia julkaisuja.

# data[].attributes.attachment_link.description
Media ja mediakulttuuri ovat laajoja aiheita, joiden käsittelyssä erilaiset materiaalit, tutkimukset ja julkaisut ovat hyödyksi! Mediakasvatusseura on tuottanut paljon materiaaleja mediakasvatustyön tueksi. Lisäksi olemme tehneet koosteita muiden tuottamista materiaaleista ja poimineet kiinnostavia julkaisuja.

# data[].attributes.body
https://www.uutismediakasvatus.fi/uutistenviikko/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lehdissä tapahtuu Uutisten viikolla

Sanoma- ja kaupunkilehdet eri puolilla Suomea osallistuvat aktiivisesti Uutisten viikkoon. Viikko näkyy lehtien sisällöissä, silloin tehdään paljon kouluvierailuja ja valtaosa toimittaa lehtiä opetuskäyttöön - joko digitaalisena tai paperisena.

Tilaa Uutisten viikon lehdet ja digitunnukset ajoissa lähilehdestäsi

# data[].attributes.attachment_link.description
Lehdissä tapahtuu Uutisten viikolla Sanoma- ja kaupunkilehdet eri puolilla Suomea osallistuvat aktiivisesti Uutisten viikkoon. Viikko näkyy lehtien sisällöissä, silloin tehdään paljon kouluvierailuja ja valtaosa toimittaa lehtiä opetuskäyttöön - joko digitaalisena tai paperisena. Tilaa Uutisten viikon lehdet ja digitunnukset ajoissa lähilehdestäsi

# data[].attributes.headline
25.5. Kansainvälinen kadonneiden lasten päivä

# data[].attributes.subject
25.5. Kansainvälinen kadonneiden lasten päivä

# data[].attributes.attachment_link.title
Kadonneiden lasten päivän webinaari 25.5.2023: Näkökulmia monikulttuuriseen eroon - Kaapatut Lapset ry

# data[].attributes.attachment_link.description
Tervetuloa osallistumaan Kaapatut Lapset ry:n ja Ensi- ja turvakotien liitto ETKL:n yhteistyössä järjestämään Kadonneiden lasten päivän webinaariin 25.5. klo 12-15.30 Teamsissa. Webinaarin teemana ovat erilaiset näkökulmat monikulttuurisuuteen ja vanhempien eroon. Puhujina on työntekijöitä, jota työ…

# data[].attributes.body
International Day of Families | United Nations

# data[].attributes.body
Toukokuun ensimmäinen sunnuntai on perheiden yhdenvertaisuuden päivä Sateenkaariperheiden oma teemapäivä on toukokuun ensimmäisenä sunnuntaina.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The motto of next year's IFED will highlight the fact that family equality concerns everyone. Meanwhile, several IFED officials...

Today, rainbow families across the globe celebrated the 10th International Family Equality Day, taking pride in themselves and the...

# data[].attributes.attachment_link.title
IFED 1 May 2022: Family Equality is Everybody's Business

# data[].attributes.attachment_link.description
The motto of next year's IFED will highlight the fact that family equality concerns everyone. Meanwhile, several IFED officials... Today, rainbow families across the globe celebrated the 10th International Family Equality Day, taking pride in themselves and the...

# data[].attributes.body
https://www.nuortennetti.fi/ihmissuhteet/kaverit/ystavyytta-voi-harjoitella/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Läheisten kavereiden tai perheen kanssa on yleensä helppoa olla. Heidän kanssaan voi olla oma itsensä, välillä fiksu ja filmaattinen, välillä vähemmän. Paljon vaativampia ovat ne
tilanteet, joissa ympärilläsi on puolituttuja joiden toivoisit pitävän sinusta. Silloin on löydettävä paikkansa ja saatava hyvä kontakti toisiin.

Puolituttujen tai tuntemattomien seurassa mielessäsi voi häivähtää ajatus "Tykkääköhän nuo minusta?", "Sanoinko jotain typerää?" tai muuta vastaavaa. Usein tutustumista helpottaa, että käyttäytyy ystävällisesti muita kohtaan ja on aidosti kiinnostunut muista ihmisistä. Kun tiedät olevasi riittävän hyvä tyyppi ja arvokas ihminen, et välitä siitä vaikka välillä sanoisitkin jotain tilanteeseen nähden hassua - jokainen meistä epäonnistuu toisinaan.

Jos haluat uusia kavereita, helpointa on aloittaa tutustuminen omiin luokkakavereihin ja puolituttuihin. Ihan uusia ystäviä voi saa esimerkiksi harrastusten parista. Voisitko aloittaa uuden harrastuksen, jossa tutustuisit ihmisiin? Tai löytyisikö netistä jokin keskustelupalsta, jonka kautta voit tutustua samoja asioita harrastaviin tai samoin ajatteleviin?

Ole rohkeasti oma itsesi. Yleensä ihmiset viihtyvät niiden seurassa, jotka hyväksyvät itsensä sellaisina kuin ovat. Älä siis esitä olevasi muuta kuin olet.

Hymyile ja katso silmiin. Ihmiset lähestyvät helpommin hymyilevää ihmistä kuin synkistelevää tyyppiä.

Kysele avoimesti muiden kokemuksia ja mielipiteitä. Kukaan ei pidä itseään täynnä olevista tyypeistä. Jos joku puhuu vain omista saavutuksistaan, muut tuntevat itsensä epävarmoiksi hänen seurassaan.

Hyväksy omat heikkoutesi ja puutteesi. Ne tekevät sinusta inhimillisen ja samalla pidetyn. Täydelliseltä vaikuttavat ihmiset ovat pelottavia.

Pyydä apua. Ihmiset pitävät siitä, että he voivat olla hyödyksi. Tarjoa myös omaa apuasi muille.

Tee aloite. Älä jää odottelemaan, että joku muu tulisi juttelemaan sinulle tai pyytäisi sinua kahville. Tee itse ensimmäinen siirto.

Älä määräile. Kukaan ei tykkää tyypistä, joka aina määrää mitä tehdään. Ota myös kavereiden mielipiteet huomioon.

Kaikkien kanssa on hyvä tulla toimeen, vaikka kaikkien kanssa ei tarvitse olla kaveri. Hyväksy myös erilaiset mielipiteet ja katsomukset. Voit vaikka oppia niistä jotain.

Sysmän tukioppilaiden mahtavia vinkkejä Kaveriviikolle. Voisiko teidän koulussa olla Kaveriviikko?

# data[].attributes.attachment_link.title
Ystävyyttä voi harjoitella - Nuortennetti

# data[].attributes.attachment_link.description
"Onneksi uskalsin mennä juttelemaan sille! Nyt ollaan parhaita kavereita." Läheisten kavereiden tai perheen kanssa on yleensä helppoa olla. Heidän kanssaan voi olla oma itsensä, välillä fiksu ja filmaattinen, välillä vähemmän. Paljon vaativampia ovat ne tilanteet, joissa ympärilläsi on puolituttuja joiden Jatka Ystävyyttä voi harjoitella lukemista →

# data[].attributes.body
https://neuvokasperhe.fi/lepo/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Perheet ovat toivoneet meiltä helppoja ja konkreettisia vinkkejä siihen, miten lisätä liikkumista perhearjen osaksi. Tältä sivulta löydätte runsaasti ideoita ja videoita perheliikuntaan niin sisällä kuin ulkona.

Toisaalta lapsiperheen arjessa lepo on tärkeä kulmakivi. Tältä sivulta löydät myös hengähdyshetkiä ja rauhoittumistaitoja kaikenikäisille. Millaiselta tuntuisi aikuisen ja lapsen yhteinen mindfulness-harjoitus?

# data[].attributes.attachment_link.description
Helppoja ja konkreettisia ideoita ja videoita perheliikuntaan. Tältä sivulta löydät myös tietoa lapsen unesta ja rentoutumisesta.

# data[].attributes.body
https://po1nt.fi/emc2/

# data[].attributes.body
http://www.nuortensuomi.fi/nuorisofoorumi/

# data[].attributes.headline
TEEMAT: Läheiset, yksinäisyys, hyvän tekeminen

# data[].attributes.subject
TEEMAT: Läheiset, yksinäisyys, hyvän tekeminen

# data[].attributes.headline
TEEMAT: Ehkäisevä päihdetyö, mielenterveys, pelaaminen, lasten oikeudet

# data[].attributes.subject
TEEMAT: Ehkäisevä päihdetyö, mielenterveys, pelaaminen, lasten oikeudet

# data[].attributes.headline
TEEMAT: Ryhmäytyminen, arki + rutiinit, kaveritaidot, kiusaamisen ehkäisy

# data[].attributes.subject
TEEMAT: Ryhmäytyminen, arki + rutiinit, kaveritaidot, kiusaamisen ehkäisy

# data[].attributes.body
https://ammattiaikuiset.fi/

# data[].attributes.body
https://nuorisoala.fi/vaikuttaminen/nuorisotyo-ja-nuorten-hyvinvointi/nuorisotyon-viikko/
https://nuorisoala.fi/vinkkilista-nain-vietat-nuorisotyon-viikkoa/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Valtakunnallista Nuorisotyön viikkoa vietetään viikolla 41 eli 7.-13.10.2024 jo 11. kerran. Viikon teema ja sisällöt julkaistaan myöhemmin.

Nuorisotyön viikolla nostetaan esiin nuorisotyöntekijöiden, järjestöjen, kuntien ja seurakuntien tekemää arvokasta työtä nuorten hyväksi. Nuorisotyön viikko tekee myös nuorisoalalla tehtävän työn vaikuttavuutta näkyväksi.

Nuorisotyön viikko viime vuonna

Katso videolta, mitä muistoja, ajatuksia ja fiiliksiä Nuorisotyön viikon vuoden 2023 suojelijoilla - Jare Brandilla ja Ville Gallella eli JVG:llä - herää nuoruuteen ja nuorisotyöhön liittyvistä faktoista!

# data[].attributes.attachment_link.description
Valtakunnallista Nuorisotyön viikkoa vietetään viikolla 41 eli 7.-13.10.2024. Nuorisotyön viikolla nostetaan esiin nuorisotyöntekijöiden, järjestöjen, kuntien ja seurakuntien tekemää arvokasta työtä nuorten hyväksi. Nuorisotyön viikko tekee myös nuorisoalalla tehtävän työn vaikuttavuutta näkyväksi.

# data[].attributes.headline
TEEMAT: Loma, lepo, mielekäs vapaa-aika, talous ja itsenäistyminen

# data[].attributes.subject
TEEMAT: Loma, lepo, mielekäs vapaa-aika, talous ja itsenäistyminen

# data[].attributes.headline
TEEMAT: Terveys, nuorisotiedotuspäivä ja mopot

# data[].attributes.subject
TEEMAT: Terveys, nuorisotiedotuspäivä ja mopot

# data[].attributes.headline
TEEMAT: Mediataidot, kesätyöt ja hyvinvointi 

# data[].attributes.subject
TEEMAT: Mediataidot, kesätyöt ja hyvinvointi 

# data[].attributes.body
https://112.fi/112-paiva

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kiitos!

Hätänumeroviikkoa vietettiin 5.-11.2.2024 ympäri Suomea lukuisissa eri tapahtumissa. Viikko huipentui 112-päivään, jota vietettiin 11. helmikuuta.

Lue hätänumeroviikosta ja 112-päivästä

112-päivän tavoitteena on lisätä kansalaisten turvallisuustietoutta

112-päivän teemana vuonna 2024 on hätänumeron oikea käyttö. Hätänumeroviikolla ihmisiä opastetaan hätätilanteiden tunnistamiseen, ja erityisenä kohderyhmänä on lapset ja nuoret.
Mikä on 112-päivä?

Osallistu 112-päivään

Kampanjassa turvallisuustoimijat sekä esimerkiksi koulut, työpaikat, harrasteseurat ja yhdistykset voivat jakaa arvokasta turvallisuustietoutta. Tapahtumat ovat tärkeä osa 112-päivän kampanjaa ja perinteitä, mutta osallistua voi silti monella eri tapaa.
Osallistumisohjeita

Hätäkeskuslaitos palkitsi Helsingin poliisilaitoksen ennalta estävän toiminnon hätänumeron 112 hyväksi tehdystä työstä. Lisäksi palkitsemistilaisuudessa jaettiin kunniamaininta konstaapeli Michela Söderströmille hätänumeron 112 aktiivisesta viestinnästä.

Tänä vuonna hätänumeroviikkoa vietetään 5.-11. helmikuuta. Hätänumeroviikko huipentuu EU:n yhteiseen 112-päivään, joka on vuosittain 11. helmikuuta.

112-päivä on valtakunnallinen tempaus, jonka tavoitteena on kiinnittää suomalaisten huomio arjen turvallisuuteen ja sen parantamiseen. Hätänumeroviikkoa vietetään 5.-11. helmikuuta ja se huipentuu 112-päivään sunnuntaina 11.2.

Pohjois-Savon Pelastusalan Liitto palkitsee vuosittain pelastusalalla ja pelastustilanteissa ansiokkaasti ja esimerkillisesti toimineita. Vuoden 2022 pelastusteon osalta kunniamaininta osoitetaan Kuopion Hätäkeskuksen hätäkeskuspäivystäjä Hanna Valpulle. Palkintojenjakotilaisuus pidetään Hotelli Savonialla 11.2.2023.

Valtakunnallista turvallisuuskampanjaa vietetään jälleen hätänumeroviikolla 6.-12. helmikuuta. Kampanja huipentuu 112-päivään lauantaina 11.2. Teemana on "Varautuminen on arjen pieniä tekoja".

Osallistu 112-päivään

Tältä sivulta löydät materiaaleja, joita voit käyttää 112-päivän viestinnässä. #112paiva

EU:n yhteinen 112-päivä

Suomessa keksitty 112-päivä on nyt koko EU:n yhteinen hätänumeropäivä.

Hätänumero Suomessa

Suomessa on vain yksi hätänumero. Hätänumeroon 112 soitetaan vain kiireellisissä hätätilanteissa, jolloin paikalle tarvitaan auttavia viranomaisia (poliisi, ensihoito, pelastus, sosiaalipäivystys).

# data[].attributes.attachment_link.description
Euroopan komissio on yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa julistanut helmikuun 11. päivän Euroopan 112-päiväksi. Suomessa on 112-päivä on valtakunnallinen turvallisuuskampanja. Haluatko järjestää tapahtuman 112-päivänä?

# data[].attributes.headline
Materiaalivinkit: Kadonnen ystävän jäljillä  -lautapeli

# data[].attributes.subject
Materiaalivinkit: Kadonnen ystävän jäljillä  -lautapeli

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kadonneen ystävän jäljillä -pelissä pelaajat seikkailevat ryhmänä ja ratkovat kadonneen ystävän arvoitusta suorittamalla erilaisia tehtäviä. Tehtävissä pääsee treenaamaan erilaisia mielenterveystaitoja, kuten selviytymistaitoja sekä tunne- ja vuorovaikutustaitoja. Mielenterveystaidot sekä viisas pelitaktiikka voivat auttaa löytämään kadonneen ystävän.

Peli on suunnattu yläkouluikäisille nuorille ja sitä voi hyödyntää niin opetustyössä kuin nuoriso- ja vapaa-ajan toiminnoissa. Pelin kesto on 30-60 minuuttia.

Sivua muokattu 24.3.2022

# data[].attributes.attachment_link.description
Kadonneen ystävän jäljillä -pelissä pelaajat seikkailevat ryhmänä ja ratkovat kadonneen ystävän arvoitusta suorittamalla erilaisia tehtäviä. Tehtävissä pääsee treenaamaan erilaisia mielenterveystaitoja, kuten selviytymistaitoja sekä tunne- ja vuorovaikutustaitoja. Mielenterveystaidot sekä viisas pelitaktiikka voivat auttaa löytämään kadonneen ystävän. Peli on suunnattu yläkouluikäisille nuorille ja sitä voi hyödyntää niin opetustyössä kuin nuoriso- ja vapaa-ajan toiminnoissa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tehtäväkortteja voi hyödyntää laajalti opetuksessa ja nuorisotyössä. Tehtäväkorteissa on toiminnallinen harjoitus ja sitä taustoittava teoriaosuus. Voit hakea kortteja teeman, kohderyhmän ja arvioidun keston mukaan. Löydät alla olevasta hausta myös tukioppilaiden koulutusmateriaaleihin liittyvät teh…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tällä sivulla on tunnetaitoihin liittyviä tehtäviä.
Klikkaa kuvaan ja pääset tulostamaan ja tallentamaan PDF-tiedoston.

Suosittelemme tulostamaan Värinauttien lautapelit A3-koossa.

Tunnetaitomateriaalit

Tunnetaitosovellus

Julisteet

Mörkötunnemateriaali

Tunnetaito- ja vuorovaikutustehtävät

Keskutelutuokioihin

Muita tunnetaitomateriaaleja

Kaverititaitotehtävät

# data[].attributes.attachment_link.title
Tunne- ja vuorovaikutustaidot - Värinautit

# data[].attributes.attachment_link.description
Tällä sivulla on tunnetaitoihin liittyviä tehtäviä.Klikkaa kuvaan ja pääset tulostamaan ja tallentamaan PDF-tiedoston. Suosittelemme tulostamaan Värinauttien lautapelit A3-koossa. Tunnetaitomateriaalit Tunnetaitosovellus Värinauttien ensimmäinen tarina "Kun yö värittää" on nyt julkaistu myös sovelluksena. Värityssatukirjasta ja Värinauttien taidenäyttelystä tuttuun tarinaan pääsee tutustumaan osallistavien tehtävien myötä. Tarina yöstä, peloista, möröistä ja kadonneista väreistä on osa Värinauttien monipuolisia tunnetaitomateriaaleja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nuorisoasuntoliitto ry | NAL auttaa nuoria omaan kotiin

# data[].attributes.attachment_link.description
Nuorisoasuntoliitto ry on 24 nuorisoasuntoyhdistyksen valtakunnallinen kattojärjestö ja nuorten asumisen asiantuntija.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mielenterveystaitojen ympärille kootut Hyvän mielen materiaalit koostuvat kolmesta toisiaan tukevasta osasta, joita voi käyttää myös itsenäisesti.

Osta Hyvän mielen materiaalit verkkokaupasta

Hyvän mielen treenivihkoa, Ohjaajan opasta ja Hyvän mielen vuosikelloa voi ostaa MIELI ry:n verkkokaupasta. Nuorten treenivihkoa on saatavilla joko 12 kappaleen (23€) tai 170 kappaleen (132€) paketeissa.

Ohjajan opasta voit tilata esim. 12 kappaleen paketissa hintaan 25 €.

Hyvän mielen vuosikelloa voit tilata esim. 12 kpl paketissa hintaan 16 €.

Tilaussivulla on ohjeistus, mihin ottaa yhteyttä, jos haluaa tilata isompia määriä. Kaikki hintamme sisältävät postikulut. Pääset verkkokauppaamme alla olevien linkkien kautta.

Hyvän mielen treenivihko

Mielen hyvinvointia vahvistavia harjoituksia sisältävä vihko nuorille. Materiaali soveltuu itsenäiseen tai ryhmätyöskentelyyn.

Lataa treenivihko

Lataa Hyvän mielen treenivihkon tehtävät

Hyvän mielen treenivihko -ohjaajan opas

Tähän oppaaseen on koottu helposti käyttöön otettavia, nuoren mielenterveystaitoja vahvistavia tehtäviä. Tehtävien kestot vaihtelevat 15-30 minuuttiin. Oppaasta löydät myös lyhyesti tietoa mielenterveyden edistämisen eri osa-alueista, sekä purkukysymyksiä nuoren treenivihon tehtäviin. Voit käyttää niitä tukenasi, kun käyt harjoitteita nuoren kanssa läpi.

Lataa ohjaajan opas

Hyvän mielen vuosikello

Hyvän mielen vuosikello ohjaa pohtimaan keinoja, joiden kautta työyhteisön jäsenet voivat edistää nuorten mielenterveyttä päivittäisessä työssään. Tarkoitus on tarkastella arjen toimintoja "mielenterveyden edistämisen silmälasien" läpi. Vuosikello on jaettu kalenterivuoden mukaan, ja siinä käsitellään samoja teemoja kuin muissa hyvän mielen materiaaleissa. Vuosikello kehittää työyhteisön toimintaa.

Lataa Hyvän mielen vuosikello ja lisäosat

Sivua muokattu 31.8.2023

# data[].attributes.attachment_link.description
Mielenterveystaitojen ympärille kootut Hyvän mielen materiaalit koostuvat kolmesta toisiaan tukevasta osasta, joita voi käyttää myös itsenäisesti.

# data[].attributes.body
Tapahtumatuottaminen
Kokoukset, kuulemiset ja muut päätöksenteon menetelmät

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto ry.

Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto - Nuva ry. on nuorten osallisuuden asiantuntija. Vuonna 1998 perustettu järjestö toimii Suomen nuorisovaltuustojen ja muiden vastaavien nuorten vaikuttajaryhmien koulutus- tiedotus-, edunvalvonta- ja yhteistyöjärjestönä. Nuva ry. edistää nuorisovaltuustojen asemaa ja parantaa nuorten mahdollisuuksia osallistua ja vaikuttaa.

Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto ry. | Lapinrinne 2, Helsinki, Suomi

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto - Nuva ry. on nuorten osallisuuden asiantuntija. Vuonna 1998 perustettu järjestö toimii Suomen nuorisovaltuustojen ja muiden vastaavien nuorten vaikuttajaryhmien koulutus- tiedotus-, edunvalvonta- ja yhteistyöjärjestönä. Nuva ry. edistää nuorisovaltuustojen asemaa ja parantaa nuorten mahdollisuuksia osallistua ja vaikuttaa. Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto ry. | Lapinrinne 2, Helsinki, Suomi

# data[].attributes.body
Vaikuta-teemapäivät
http://www.nuortensuomi.fi/vaikuta-teemapaiva/

# data[].attributes.body
https://www.eratauko.fi/mika-eratauko/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Erätauko on keskustelumenetelmä, jota voi käyttää erilaisissa ryhmissä ja organisaatioissa. Erätauko-keskustelu sopii parhaiten 6-25 ihmiselle. Keskustelun aikana pyritään istumaan kasvotusten piirissä. Erätauko-keskustelu voi tapahtua myös etäyhteydellä.

Keskustelulla on ohjaaja, joka pitää huolta keskustelun rakentavasta ja tasavertaisesta ilmapiiristä. Tukea keskusteluun saadaan Erätauon Rakentavan keskustelun pelisäännöistä.

Psst! Jos olet ratkaisukeskeinen henkilö ja pohdit, että mitä hyötyä tästä kaikesta on, siirry saman tien sivun alalaitaan, josta löydät osion "Erätauon hyötyjä".

Voit käyttää Erätaukoa aina, kun tarvitaan aiheen syvempää ymmärrystä tai erilaisten ihmisten tasavertaista kohtaamista - esimerkiksi osana luottamuksen rakentamista, valmistelua, päätöksentekoa tai kun haluat tuoda erilaisia ihmisiä yhteen.

Erätauko-keskustelu kannattaa pitää erillään neuvottelusta tai päätöksentekohetkestä. Käytä Erätaukoa sen sijaan niiden osana tai prosessin aluksi, kun on tarve ymmärtää paremmin esimerkiksi erilaisten ihmisten näkemyksiä, itse aihetta tai toimintaympäristöä.

Erätauon lähestymistapa on dialogi, joka on rakentava ja tasavertainen tapa keskustella. Dialogissa tähdätään aiheen, toisten ihmisten tai itsen parempaan ymmärtämiseen, mutta ei yksimielisyyteen tai nopeisiin ratkaisuihin. Parhaimmillaan dialogissa syntyy ennalta-arvaamattomia oivalluksia ja uutta ajattelua.

Erätauko-keskustelumenetelmä sopii lähes kaikille, jotka haluavat käydä dialogia tärkeistä asioista muiden kanssa. Keskustelun osallistujilta ei tarvita asiantuntemusta tai aikaisempaa kokemusta. Keskusteluun on hyvä varata aikaa. Yleensä Erätaukoon kannattaa varata kolmisen tuntia, mutta esimerkiksi kouluissa ja oppilaitoksissa voi toimia myös 45 tai 75 minuutin Erätauko.

Erätauko-menetelmään kuuluu tietyt, toistuvat osiot. Kutsumme tätä Erätauko-kaavaksi. Sivuiltamme löytyvien työkalujen avulla voit harjoitella Erätauko-keskustelun ohjaamista pienin askelin. Ohjaajan tueksi olemme tehneet erilaisia ja eri mittaisia keskustelun käsikirjoituksia, joita voit muokata keskusteluusi sopivaksi. Erätaukoa voi ja kannattaa muokata tarvittaessa.

Erätauko-menetelmä on kehitetty Sitrassa vuosina 2016-2019. Nyt Erätauko-menetelmän kehittämisestä ja käytön laajentamisesta vastaa Erätauko-säätiö yhdessä eri yhteistyökumppaneiden kanssa.

Erätaukoa käyttää ja on käyttänyt jo yli 400 eri organisaatiota ja toimijaa. Mukana on ollut jo 100 000 osallistujaa!

Mukana erätaukoilemassa on jo esimerkiksi Allianssi, Valtioneuvoston kanslia, Kansanvalistusseura, Kalliolan Setlementti, Helsingin, Lahden, Espoon, Hämeenlinnan, Oulun, Turun, Tampereen, Jyväskylän ja Tuusulan kunnat ja kaupungit, Suomen Punainen Risti, Vanhempainliitto, Opetushallitus, Suomen Partiolaiset - Finlands Scouter, Yksittäistapaus -vaikuttavuuskampanja, Oikeusministeriö, Ympäristöministeriö, Ulkoministeriö ja Suomen suurlähetystöt maailmalla, Eläkeliitto, Opintokeskus Sivis, Suomen ev.lut. kirkko ja eri hiippakunnat sekä seurakunnat, Valtiovarainministeriö, Osallistava yhteisö -hanke Ruoka-avun toimijoiden tueksi, Bildningsalliansen ja Svenska Folkskolans Vänner sekä eri koulut ja oppilaitokset eri puolilta Suomea!

# data[].attributes.attachment_link.description
Erätauko on uusi tapa käynnistää ja käydä rakentavaa yhteiskunnallista keskustelua - mahdollisuus pysähtyä ja harkita asioita rauhassa.

# data[].attributes.headline
VKO 46 + 20.11. Lapsen oikeuksien viikko ja päivä

# data[].attributes.subject
VKO 46 + 20.11. Lapsen oikeuksien viikko ja päivä

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kansainvälistä Lapsen oikeuksien päivää vietetään vuosittain 20. marraskuuta. Lapsen oikeuksien viikko on Lapsen oikeuksien päivän yhteydessä vietettävä teemaviikko, jonka tavoitteena on lisätä Lapsen oikeuksien sopimuksen tunnettuutta ja lapsen oikeuksien toteutumista.

Viikkoa vietetään vuonna 2021 15.-21.11. ja vuoden teema on lapsen oikeus hyvään kohteluun.

Teemaviikkoon voi osallistua kouluissa, varhaiskasvatuksessa ja esiopetuksessa sekä vapaa-ajan harrastusten piirissä. Mukaan teemaviikkoon voivat lähteä myös järjestöt, kunnat ja seurakunnat.

Teemaviikon järjestää lapsi- ja nuorisojärjestöjen, lapsiasiavaltuutetun toimiston, seurakuntien ja valtion toimijoiden yhteinen lapsen oikeuksien viestintäverkosto. Viikko järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2018.

Lue lisää: www.lapsenoikeuksienviikko.fi

Ruotsinkieliset kampanjasivut: www.veckanforbarnetsrattigheter.fi

Seuraa myös sosiaalisen median kanaviamme:

-

# data[].attributes.attachment_link.title
Lapsen oikeuksien päivä ja viikko - Lapsenoikeudet.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Kansainvälistä Lapsen oikeuksien päivää vietetään vuosittain 20. marraskuuta. Lapsen oikeuksien viikko on Lapsen oikeuksien päivän yhteydessä vietettävä teemaviikko, jonka tavoitteena on lisätä Lapsen oikeuksien sopimuksen tunnettuutta ja lapsen oikeuksien toteutumista. Viikkoa vietetään vuonna 2021 15.-21.11. ja vuoden teema on lapsen oikeus hyvään kohteluun. Teemaviikkoon voi osallistua kouluissa, varhaiskasvatuksessa ja esiopetuksessa sekä vapaa-ajan harrastusten piirissä.

# data[].attributes.body
Päihderata
Kännilasit
Päihdeputki-Seppo (Lahden nuorisotoimen tekemä Seppo.io -peli)
Päihdeaiheinen sananselitysvisa
Päihdeaiheinen bingo

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Laajempi perehdytys

Jos paikkakunta haluaa suuremman hyödyn Camera obscura -toimintamallista, sen kannattaa toteuttaa opettajien perehdytys ns. 1/2 Veson aikaraamilla. Vaihtoehtoina ovat Tunne- ja vuorovaikutustaitojen opettaminen tai Laaja-alainen ja ilmiöpohjainen oppiminen. Lue lisää

# data[].attributes.attachment_link.description
Laajempi perehdytys Jos paikkakunta haluaa suuremman hyödyn Camera obscura -toimintamallista, sen kannattaa toteuttaa opettajien perehdytys ns. 1/2 Veson aikaraamilla. Vaihtoehtoina ovat Tunne- ja vuorovaikutustaitojen opettaminen tai Laaja-alainen ja ilmiöpohjainen oppiminen. Lue lisää

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Liikenneturvallisuusviikon tavoitteena on innostaa opettajia, oppilaita ja opiskelijoita huoltajineen kaikilla kouluasteilla ottamaan syksyn teemaviikon aikana liikenneturvallisuusasiat käsittelyyn.

Viikolla 37, eli 13.-17.9.2021 vietettävän liikenneturvallisuusviikon teemana on "Näe ja näy".;Teeman avulla halutaan nostaa esiin turvallista liikkumista monesta eri näkökulmasta:

Näy pimeässä: Iltojen ja aamujen pimetessä on tärkeä huolehtia siitä, että tulee nähdyksi. Liikenneturvallisuusviikolla käsitellään hämärän aikaan ja pimeällä liikkumista, heijastimen käyttöä sekä pyörän valojen merkitystä.

Näe ympäristösi - ole tarkkaavainen: Tarkkaavaisuus on yksi turvallisen liikkujan tärkeimmistä taidoista. Puhelimen käyttö liikenteessä vaikuttaa kykyyn tehdä havaintoja ja liikkua turvallisesti. Liikenneturvallisuusviikolla käsitellään puhelimen käyttämistä liikenteessä sekä tarkkaamattomuuden vaikutuksia turvallisuuteen.

Näe koululainen liikenteessä: Liikenneturvallisuusviikolla muistutetaan myös kaikkia aikuisia huomioimaan erityisesti koululaiset liikenteessä. Huomiota kiinnitetään myös saattoliikenteen turvallisuuteen ja siihen, miten aktiivisia koulumatkoja voisi tukea.

Lasten ja nuorten osallisuus on tärkeää liikennekasvatuksen toteuttamisessa, sillä liikennekasvatus on vaikuttavinta silloin, kun siinä huomioidaan lasten ja nuorten oma lähiympäristö ja kokemukset. Liikenneturvallisuusviikon suunnittelussa ja toteuttamisessa on heti alkuvaiheesta alkaen hyvä miettiä, miten oppilaiden osallisuus sekä omien kokemusten ja ideoiden huomioiminen tehdään mahdolliseksi. Myös yhteistyö koulun ja kodin sekä muiden lasten ja nuorten arjessa lähellä toimivien aikuisten välillä korostuu.

Virtuaalinen oppitunti 14.9.2021

Liikenneturva järjestää jo perinteeksi muodostuneen virtuaalisen oppitunnin osana valtakunnallisen liikenneturvallisuusviikon ohjelmaa tiistaina 14.9.2021. Tänä vuonna oppitunteja järjestetään kaksi, erikseen yläkouluille sekä toiselle asteelle suunnattuina. Oppituntien teemoina ovat erilaiset liikkumisvälineet, liikenteen säännöt sekä kuljettajan ajokunto.

Oppitunnit koostuvat Liikenneturvan asiantuntijoiden sekä heidän vierailijoidensa keskusteluista, jotka avaavat liikennesääntöihin, erilaisiin kulkupeleihin sekä päihteisiin liittyviä näkökulmia ja tuovat esiin keinoja turvallisten valintojen tekemiseen.

Oppituntien lopuksi ohjelmassa on "Kaverin puolesta kysyn" -osio, jossa Liikenneturvan asiantuntijat vastaavat nuorilta kerättyihin kysymyksiin turvallisesta liikkumisesta.

Oppitunti sopii hyvin osaksi esimerkiksi terveystiedon ja psykologian opetusta.

Liikenneturvallisuusviikon materiaalit

Näiltä sivuilta löydät sekä uudet vuoden 2021 materiaalit että jo vuonna 2020 käytössä olleet saman teeman materiaalit.

Jaa viikon tunnelmia sosiaalisessa mediassa

Vietetäänkö koulussanne Liikenneturvallisuusviikkoa? Laita tunnelmakuva sosiaaliseen mediaan tunnisteella #Liikenneturvallisuusviikko ja merkitsemällä julkaisuun @Liikenneturva - näin jaat kivoja liikennekasvatushetkiä muidenkin nähtäväksi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Liikenneturvallisuusviikon tavoitteena on innostaa opettajia, oppilaita ja opiskelijoita huoltajineen kaikilla kouluasteilla ottamaan syksyn teemaviikon aikana liikenneturvallisuusasiat käsittelyyn. Viikolla 37, eli 13.-17.9.2021 vietettävän liikenneturvallisuusviikon teemana on "Näe ja näy".;Teeman avulla halutaan nostaa esiin turvallista liikkumista monesta eri näkökulmasta: Näy pimeässä: Iltojen ja aamujen pimetessä on tärkeä huolehtia siitä, että tulee nähdyksi.

# data[].attributes.body
https://www.liikenneturva.fi/liikenteessa/heijastin/#b89c5ffe

# data[].attributes.body
https://www.kuopio.fi/uploads/2023/02/kiitos-kaveruudelle-kasikirja.pdf
Kiitos kaveruudelle-kirja

# data[].attributes.body
Selviytyjät-ryhmät

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Arvioinnin tulokset tiivistettynä **

Projektin tavoitteena oli kiusattujen nuorten itsetunnon, mielialan ja elämänhallinnan taitojen vahvistuminen kehitetyn vertaisryhmän avulla. Kohderyhmälle toteutetussa loppukyselyssä (n=51) arvioitiin suoraan mielialan ja itsetunnon kohentumista. Elämänhallinnan osa-alue on laaja ja sen kohentumista arvioitiin osatekijöiden kautta kuten mielialan tai tunteiden -, ajatusten -, sosiaalisten suhteiden hallinnan kautta. Tavoitteiden toteutumista arvioitiin asteikoilla 1-5 jossa 1=ei lainkaan samaa mieltä ja 5= täysin samaa mieltä.

Yksi tärkeä elämänhallinnan osa alue kiusatuilla liittyy ryhmäkokemuksiin, ja sillä tutkimusten mukaan kiusatut ovat menettäneet luottamuksen vertaisiin ja ryhmiin. Nuorille toteutetun alkukyselyn mukaan nuoret pitivät tärkeänä erityisesti heidän tunteiden huomioonottamista ryhmässä. Tässä onnistuttiinkin erittäin hyvin, sillä 92% nuorista koki, että heidän tunteensa otettiin tässä ryhmässä huomioon. Nuorista 96% koki olleensa tervetullut ryhmään ja 92% koki ryhmän ilmapiirin olleen turvallinen. Nuoret kuvasivat teemaa avoimissa vastauksissa mm. " tuossa ryhmässä tuli sellainen tunne että oikeasti kuuluu johonkin porukkaan ja saa olla oma itsensä, minulle ei tullut sellaista tunnetta että pelottaa tai ahdistaa olla muiden ryhmäläisten kanssa." Vanhemmat kuvasivat, että nuori "oli innostunut lähtemään ryhmään" ja "hän tuli hyväksytyksi itsenään, sai olla mukana ryhmässä, jossa ei kiusattu."

Tutkimusten mukaan kiusatun nuoren sosiaaliset taidot, sosiaalinen rohkeus ja usko omiin kykyihin on laskenut. Alkukyselyn perusteella 79,2% nuorista koki tärkeäksi, että tässä ryhmässä pystyisi esittämään omia ideoita ja mielipiteitä, 90% ettei tuntisi jäävänsä tässä ryhmässä ulkopuoliseksi ja 74% että saisi uusia tuttavia ja ystäviä. Loppukyselyn perusteella tässä onnistuttiin hyvin sillä nuorista 88% koki voivansa esittää vapaasti ajatuksiaan ja mielipiteitään, 88% koki ettei jäänyt ryhmässä ulkopuoliseksi ja 70% koki tutustuneensa ryhmän aikana uusiin ihmisiin. Avoimissa vastauksissa nuoret kuvasivat saaneensa rohkeutta ja jämäkkyystaitoja. "En kuuntele muiden mielipiteitä vaan elän täysillä" sekä oivalluksia oman käyttäytymisen vaikutuksesta sosiaalisiin suhteisiin, "nyt voin estää suojamuurin rakentamisen ja olla avoimempi ja luottavaisempi". Vanhemmat kertoivat mm. että lapsi oli saanut uusia kavereita ja että "vieraitten ihmisten kysymyksiin vastaaminen/kohtaaminen näyttää helpottuneen"

Kiusaaminen vaikuttaa nuoren itsetuntoon ja itseluottamukseen. Nuorista 74% toivoi alkukyselyssä itsetuntonsa parantuvan ja 89% toivoi voivansa olla oma itsensä Selviytyjät -ryhmässä. Tässä onnistuttiin myös hyvin, sillä nuorista 88% koki, että tässä ryhmässä pystyi olemaan oma itsensä, 86% kertoi oppineensa, että on arvokas ja hyvä, 72% koki itsetuntonsa vahvistuneen ja itsestään vahvuuksia oli löytänyt 71%. Avoimissa vastauksissa nuoret kuvasivat mm: "nyt tiedän vahvuuksiani ja osaan hyödyntää niitä". Vanhemmat kertoivat nuoren saaneen rohkaisua uusiin tilanteisiin, nuorten olevan avoimempi ja itsevarmempi ryhmän ansiosta.

Tiedetään, että kiusaaminen aiheuttaa paljon negatiivisia tunteita ja käsittelemättömät tunteet voivat aiheuttaa masennusta. Tunnetaidot ovat myös merkittävä osa elämänhallinnan taitoja. Nuorista 79% koki alkukyselyssä tärkeänä, että heidän mielialansa kohenisi ja 70%, että saisi keinoja tunteiden käsittelyyn. Myös tämän tavoitteen osalta onnistuttiin hyvin, sillä 74% koki heidän mielialansa kohentuneen ryhmän takia. Nuoret kuvasivat mm. olen... "oppinut hyviä keinoja purkaa vihaa ja huonoa fiilistä. Vanhemmat arvioivat palautteen perusteella lapsen mielialan kohentuneen ryhmän aikana "Tuntuu, että lapsen kadonnut ilo on saanut nyt ryhmän myötä pulpahdella pintaan ja aiempi, nauravainen, iloinen lapsi on tullut edes hetkeksi takaisin".

Vertaisryhmän tarkoituksena on tarjota tukea kiusaamiskokemuksen käsittelyyn. Nuorista 70% piti tärkeänä että heidän kokemuksistaan oltaisiin kiinnostuneita, 69% että saisi keinoja kiusaamiskokemuksen käsittelyyn. Tässä onnistuttiin erinomaisesti. sillä nuorista 96% kertoi saaneensa kuulla muiden ajatuksia ja kokemuksia kiusaamisesta, 80% koki että heidän omista kokemuksistaan oltiin kiinnostuneita ja 72% kertoi saaneensa keinoja kiusaamiskokemuksen käsittelyyn. Nuoret kuvasivat mm. "ajattelen että ajatukseni ja tunteeni omia kiusaamiskokemuksia kohtaan ovat hellempiä ja hyväksyviä kuin ennen ryhmää." Vanhemmat kuvasivat mm. että "keskustelut ryhmäläisten kanssa näytti lisäävän uskoa selviytymiseen".

Alkukyselyssä 71% nuorista toivoi ryhmätoiminnan helpottavan arjessa jaksamista ja vanhemmat kertoivat palautteissa arjen helpottaneen "kotona vaikutus päivittäiseen toimintaan eli asiat sujuu sutjakammin" ja "ryhmän myötä tuli myös vähän lisää uskallusta ja oma-aloitteellisuutta vapaa-ajalla." "Lisäksi uudet harrastukset alkoivat kiinnostamaan." Arjen sujuminen korostui pitkän aikavälin vaikutuksissa, joita kysyttiin vuosien 2017-2019 aikana ryhmiin osallistuneilta nuorilta keväällä 2020 vapaamuotoisten Teams -haastatteluiden avulla. Kahdeltatoista haastatteluun halunneelta nuorelta kysyttiin; Miten heillä on mennyt ryhmän jälkeen koulussa ja vapaa-ajalla, miten he itse kokivat, että ryhmä vaikutti ja vieläkö he kokevat tarvitsevansa tukea kiusaamiskokemustensa käsittelyyn. Kaikki haastateltavat kokivat ryhmän aiheuttaneen jotain positiivista. Seitsemän nuorta kuvasi sitä, että koulussa ja/tai kaverisuhteissa on ryhmän jälkeen mennyt paremmin. Nuoret kuvasivat helpotusta mm. ruokalaan menossa, luokan poikien kanssa toimisessa tai uusiin kavereihin tutustumisessa. Kaikki kuvasivat, että ryhmässä puhuminen ja muiden tarinoiden kuuleminen oli auttanut selviämään omien kokemusten kanssa. Kaksi kahdestatoista toivoi yksilöohjausta lisätueksi omien kokemusten käsittelyyn.

# data[].attributes.attachment_link.description
Arvioinnin tulokset tiivistettynä ** Projektin tavoitteena oli kiusattujen nuorten itsetunnon, mielialan ja elämänhallinnan taitojen vahvistuminen kehitetyn vertaisryhmän avulla. Kohderyhmälle toteutetussa loppukyselyssä (n=51) arvioitiin suoraan mielialan ja itsetunnon kohentumista. Elämänhallinnan osa-alue on laaja ja sen kohentumista arvioitiin osatekijöiden kautta kuten mielialan tai tunteiden -, ajatusten -, sosiaalisten suhteiden hallinnan kautta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tältä sivulta löydät erilaisia harjoituksia, joiden avulla voit tarkastella ja käsitellä omia ympäristötunteitasi tai työskennellä ryhmän kanssa. Harjoitukset voivat olla keskenään hyvin erilaisia. Jokaisen harjoituksen lopussa on erilaisia avainsanoja (esim. #mindfulness tai #kirjoittaminen). Voit etsiä samankaltaisia harjoituksia klikkaamalla avainsanoja.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tältä sivulta löydät erilaisia harjoituksia, joiden avulla voit tarkastella ja käsitellä omia ympäristötunteitasi tai työskennellä ryhmän kanssa. Harjoitukset voivat olla keskenään hyvin erilaisia. Jokaisen harjoituksen lopussa on erilaisia avainsanoja (esim. #mindfulness tai #kirjoittaminen). Voit etsiä samankaltaisia harjoituksia klikkaamalla avainsanoja.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skip to content

ympäristökasvatus | kestävyyskasvatus | biodiversiteettikasvatus | ilmastokasvatus | seikkailukasvatus | tiedekasvatus | kestävyysosaaminen | tulevaisuustaidot | luonto oppimisympäristönä

Tervetuloa MAPPAan. Täältä löydät tuhansia materiaaleja, menetelmiä, tapahtumia ja palveluita kootusti eri toimijoilta. Rekisteröitymällä palveluun voit tähdittää omat suosikkimateriaalisi, koota teemareppuja, suunnitella monialaisia oppimiskokonaisuuksia tai lisätä omia sisältöjäsi yhteiskäyttöön.

MAPPA on samalla näyteikkuna järjestöille, verkostoille, oppimateriaalien tuottajille, tiedeviestijöille, oppilaitoksille, julkisille organisaatiolle ja yrityksille. Voit lisätä avoimet ja maksuttomat sisällöt itse, kaupalliset yhteistyöt ylläpidon kautta.

MAPPAn ja sen sisältöjen kaupallinen käyttö ilman lupaa on kielletty. Käyttäjä arvioi itse materiaalin sopivuuden kulloiseenkin käyttötarkoitukseen. Julkaisijat vastaavat itse julkaisuistaaan.

Earth Hour - materiaalia kasvatukseen

Earth Hour -ilmastotapahtuman käsittelyä tukevaa materiaalia

Lue lisää

Linturetkikone

Luo linturetki valitsemalla paikkakunta ylläolevasta laatikosta. Retkikone näyttää sinulle helposti tunnistettavia lintulajeja, joita on juuri tällä hetkellä helppo havaita lähiluonnossa hyödyntämällä laji.fi -palvelun havaintotietoja reaaliaikaisesti.

Lue lisää

Kestävyyden tiekartta

Kestävyyden tiekartta ohjaa sinua kohti kestävämpää päiväkotia, koulua tai yliopistoa. Voit aloittaa tutkimusmatkan katsomalla lyhyen videon, tutustua Eurooppalaiseen kestävyysosaamisen viitekehykseen GreenCompiin tai sukeltaa tiekartan eri osa-alueisiin. Hyvää matkaa kestävämpään tulevaisuuteen!

Lue lisää

Uusimmat materiaalit

Ympäristötoiminta nuorisotyössä

Tämä on videosarja, joka on opinnäytetyön tuotos. Aiheena on ympäristökasvatus nuorisotyössä, ilmastoahdistus ja käytännön läheisiä ympäristötoiminnan vinkkejä nuorisotoimintaan. Tekstitys myös englanniksi.

Uutta tapahtumakalenterissa

Tietoisku: Kasvien kasvatuskokeita ja retkiä

Lue lisää

Tietoisku: muurahaistutkimuksia webinaari

Lue lisää

Metsäkoulu Kävyn opettajaretki

Lue lisää

Tukijat

# data[].attributes.attachment_link.description
Täältä löydät tuhansia materiaaleja, menetelmiä, tapahtumia ja palveluita kootusti eri toimijoilta.

# data[].attributes.body
Kierrätysviikko, pyöräilyviikko, kirpparitapahtuma
Leffavinkki David Attendorough: A Life on Our Plane

# data[].attributes.body
Avointa pienryhmä toimintaa, jo voi olla jonkun teeman ympärillä ja toteutua nuorisotyön viikko-ohjelmassa esim. harrastekerho, tyttöryhmä jne.

Voi myös olla yksittäisiä työpajoja kuten kestävän kehityksen ympärillä esimerkiksi luonnonkosmetiikka, kestokassien ompelu, kasvisruokailta/hävikkiruokailta

# data[].attributes.body
Nuorisokeskusten osaamisen hyödyntäminen
Pienryhmä työskentely nuorten kanssa: ruokakulttuurien tutkimista, eri maiden tutkimista
Kansainväliset vaihdot
Ulkomaiset opiskelijat

# data[].attributes.body
Alueesi Leader-ryhmän tarjoama rahoitus esim. Nuoriso-Leader
AVI:n avustukset
Kunnan avustukset

# data[].attributes.body
Nuorisotyössä käytettävissä monia eri vaihtoehtoja Erasmus + -rahoituksesta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Euroopan unionin Erasmus+ -ohjelma tarjoaa nuorille, opiskelijoille ja aikuisille mahdollisuuksia kansainvälistymiseen ja rahoitusta kouluttautumiseen, opiskeluun tai harjoitteluun ulkomailla. Lisäksi ohjelma tarjoaa oppilaitoksille ja organisaatioille mahdollisuuden tehdä yhteistyötä kansainvälisten kumppaniensa kanssa. Tutustu tarkemmin, mitä plussaa sinä voit Erasmus+ -ohjelmasta saada!

# data[].attributes.attachment_link.description
Euroopan unionin Erasmus+ -ohjelma tarjoaa nuorille, opiskelijoille ja aikuisille mahdollisuuksia kansainvälistymiseen ja rahoitusta kouluttautumiseen, opiskeluun tai harjoitteluun ulkomailla. Lisäksi ohjelma tarjoaa oppilaitoksille ja organisaatioille mahdollisuuden tehdä yhteistyötä kansainvälisten kumppaniensa kanssa. Tutustu tarkemmin, mitä plussaa sinä voit Erasmus+ -ohjelmasta saada!