# data[].attributes.body
https://nuorisoala.fi/vaikuttaminen/nuorisotyo-ja-nuorten-hyvinvointi/nuorisotyon-viikko/
https://nuorisoala.fi/vinkkilista-nain-vietat-nuorisotyon-viikkoa/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Valtakunnallista Nuorisotyön viikkoa vietetään viikolla 41 eli 7.-13.10.2024 jo 11. kerran. Viikon teema ja sisällöt julkaistaan myöhemmin.

Nuorisotyön viikolla nostetaan esiin nuorisotyöntekijöiden, järjestöjen, kuntien ja seurakuntien tekemää arvokasta työtä nuorten hyväksi. Nuorisotyön viikko tekee myös nuorisoalalla tehtävän työn vaikuttavuutta näkyväksi.

Nuorisotyön viikko viime vuonna

Katso videolta, mitä muistoja, ajatuksia ja fiiliksiä Nuorisotyön viikon vuoden 2023 suojelijoilla - Jare Brandilla ja Ville Gallella eli JVG:llä - herää nuoruuteen ja nuorisotyöhön liittyvistä faktoista!

# data[].attributes.attachment_link.description
Valtakunnallista Nuorisotyön viikkoa vietetään viikolla 41 eli 7.-13.10.2024. Nuorisotyön viikolla nostetaan esiin nuorisotyöntekijöiden, järjestöjen, kuntien ja seurakuntien tekemää arvokasta työtä nuorten hyväksi. Nuorisotyön viikko tekee myös nuorisoalalla tehtävän työn vaikuttavuutta näkyväksi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nuorisoasuntoliitto ry | NAL auttaa nuoria omaan kotiin

# data[].attributes.attachment_link.description
Nuorisoasuntoliitto ry on 24 nuorisoasuntoyhdistyksen valtakunnallinen kattojärjestö ja nuorten asumisen asiantuntija.

# data[].attributes.body
Nuorisotyön kriisivalmius (kuvat.fi)
Nuorisotyön kriisikansio

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Energiansäästöviikko, 5.-11.10.2020, viestii meitä kaikkia koskettavista asioista: kuinka energiaa järkevästi käyttämällä hillitsemme ilmastonmuutosta ja vähennämme muita ympäristövaikutuksia.

Energiansäästöviikko nostaa puheenaiheeksi suomalaisten energiankäytön ja lukuisat keinot tehostaa energiankulutusta sekä saavuttaa säästöjä niin työpaikoilla, kouluissa, liikenteessä kuin kotonakin.

Napataan energiasyöpöt!

Tänä vuonna Energiansäästöviikolla etsitään energiasyöppöjä. Energiasyöpöt napsivat huomaamattomasti ison siivun energiakakusta ja tekevät salakavalasti suuren laskun niin ympäristölle kuin kukkarolle.

Lymyileekö sinunkin työpaikallasi, koulussa tai kodissa sellainen? Ruokitko tietämättäsi energiasyöppöä? Nyt on aika napata energiasyöpöt! Osallistu mukaan Energiansäästöviikkoon ja lähde syöppöjahtiin!

Energiavartti on hauska ja helppo tapa aloittaa syöppöjahti

Tule tunnistamaan energiasyöpöt pelilliseen Energiavarttiin tiistaina 6.10., klo 14.15. Verkkovisa mittaa tietämystä ja opettaa energiansäästöstä.

Yhteisen Energiavartin jälkeen tietovisa on pelattavissa vielä viikon jälkeen marraskuun loppuun saakka. Voitte siis suunnitella ajankohdan myös teille parhaiten sopivaan aikaan.

Linkki peliin >>

Peli aukeaa 6.10. hiukan ennen klo 14.15.

Alakouluille on oma Energiavartti tietovisa

Linkki Kahoot peliin (2019) >>

Ilmoittautuminen Energiansäästöviikolle

Ilmoittautuminen on helppoa eikä maksa mitään!

Katso ohjeet ja täytä lomake >>

# data[].attributes.attachment_link.description
Energiansäästöviikko, 5.-11.10.2020, viestii meitä kaikkia koskettavista asioista: kuinka energiaa järkevästi käyttämällä hillitsemme ilmastonmuutosta ja vähennämme muita ympäristövaikutuksia. Energiansäästöviikko nostaa puheenaiheeksi suomalaisten energiankäytön ja lukuisat keinot tehostaa energiankulutusta sekä saavuttaa säästöjä niin työpaikoilla, kouluissa, liikenteessä kuin kotonakin. Tänä vuonna Energiansäästöviikolla etsitään energiasyöppöjä. Energiasyöpöt napsivat huomaamattomasti ison siivun energiakakusta ja tekevät salakavalasti suuren laskun niin ympäristölle kuin kukkarolle.

# data[].attributes.headline
TEEMAT: Ehkäisevä päihdetyö, mielenterveys, pelaaminen, lasten oikeudet

# data[].attributes.subject
TEEMAT: Ehkäisevä päihdetyö, mielenterveys, pelaaminen, lasten oikeudet

# data[].attributes.headline
TEEMAT: Ryhmäytyminen, arki + rutiinit, kaveritaidot, kiusaamisen ehkäisy

# data[].attributes.subject
TEEMAT: Ryhmäytyminen, arki + rutiinit, kaveritaidot, kiusaamisen ehkäisy

# data[].attributes.headline
TEEMAT: Mediataidot, kesätyöt ja hyvinvointi 

# data[].attributes.subject
TEEMAT: Mediataidot, kesätyöt ja hyvinvointi 

# data[].attributes.headline
TEEMAT: Terveys, nuorisotiedotuspäivä ja mopot

# data[].attributes.subject
TEEMAT: Terveys, nuorisotiedotuspäivä ja mopot

# data[].attributes.body
https://www.liikenneturva.fi/liikenteessa/heijastin/#b89c5ffe

# data[].attributes.body
https://112.fi/112-paiva

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kiitos!

Hätänumeroviikkoa vietettiin 5.-11.2.2024 ympäri Suomea lukuisissa eri tapahtumissa. Viikko huipentui 112-päivään, jota vietettiin 11. helmikuuta.

Lue hätänumeroviikosta ja 112-päivästä

112-päivän tavoitteena on lisätä kansalaisten turvallisuustietoutta

112-päivän teemana vuonna 2024 on hätänumeron oikea käyttö. Hätänumeroviikolla ihmisiä opastetaan hätätilanteiden tunnistamiseen, ja erityisenä kohderyhmänä on lapset ja nuoret.
Mikä on 112-päivä?

Osallistu 112-päivään

Kampanjassa turvallisuustoimijat sekä esimerkiksi koulut, työpaikat, harrasteseurat ja yhdistykset voivat jakaa arvokasta turvallisuustietoutta. Tapahtumat ovat tärkeä osa 112-päivän kampanjaa ja perinteitä, mutta osallistua voi silti monella eri tapaa.
Osallistumisohjeita

Hätäkeskuslaitos palkitsi Helsingin poliisilaitoksen ennalta estävän toiminnon hätänumeron 112 hyväksi tehdystä työstä. Lisäksi palkitsemistilaisuudessa jaettiin kunniamaininta konstaapeli Michela Söderströmille hätänumeron 112 aktiivisesta viestinnästä.

Tänä vuonna hätänumeroviikkoa vietetään 5.-11. helmikuuta. Hätänumeroviikko huipentuu EU:n yhteiseen 112-päivään, joka on vuosittain 11. helmikuuta.

112-päivä on valtakunnallinen tempaus, jonka tavoitteena on kiinnittää suomalaisten huomio arjen turvallisuuteen ja sen parantamiseen. Hätänumeroviikkoa vietetään 5.-11. helmikuuta ja se huipentuu 112-päivään sunnuntaina 11.2.

Pohjois-Savon Pelastusalan Liitto palkitsee vuosittain pelastusalalla ja pelastustilanteissa ansiokkaasti ja esimerkillisesti toimineita. Vuoden 2022 pelastusteon osalta kunniamaininta osoitetaan Kuopion Hätäkeskuksen hätäkeskuspäivystäjä Hanna Valpulle. Palkintojenjakotilaisuus pidetään Hotelli Savonialla 11.2.2023.

Valtakunnallista turvallisuuskampanjaa vietetään jälleen hätänumeroviikolla 6.-12. helmikuuta. Kampanja huipentuu 112-päivään lauantaina 11.2. Teemana on "Varautuminen on arjen pieniä tekoja".

Osallistu 112-päivään

Tältä sivulta löydät materiaaleja, joita voit käyttää 112-päivän viestinnässä. #112paiva

EU:n yhteinen 112-päivä

Suomessa keksitty 112-päivä on nyt koko EU:n yhteinen hätänumeropäivä.

Hätänumero Suomessa

Suomessa on vain yksi hätänumero. Hätänumeroon 112 soitetaan vain kiireellisissä hätätilanteissa, jolloin paikalle tarvitaan auttavia viranomaisia (poliisi, ensihoito, pelastus, sosiaalipäivystys).

# data[].attributes.attachment_link.description
Euroopan komissio on yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa julistanut helmikuun 11. päivän Euroopan 112-päiväksi. Suomessa on 112-päivä on valtakunnallinen turvallisuuskampanja. Haluatko järjestää tapahtuman 112-päivänä?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kansainvälisenä vanhemmuuden päivänä korostetaan vanhempien tärkeää roolia lasten kasvatuksessa. Täysimääräisen ja sopusointuisen kehityksen kannalta on tärkeää että lapsi saa kasvaa perheympäristössään ja onnen, rakkauden ja ymmärryksen ilmapiirissä.

YK:n yleiskokous päätti vuonna 2013, että kesäkuun 1. päivää juhlistetaan kansainvälisenä vanhemmuuden päivänä. Päivänä keskitytään kunnioittamaan ja arvostamaan kaikkia maailman vanhempia. Vanhemmat ovat lasten kasvatuksen ja hyvinvoinnin ankkuri ja yhteisöidemme peruskivi.
YK:n yleiskokouksen julistus, 17.9.2012, A/RES/66/292 Teemapäivän kotisivu

# data[].attributes.attachment_link.description
Kansainvälisenä vanhemmuuden päivänä korostetaan vanhempien tärkeää roolia lasten kasvatuksessa. Täysimääräisen ja sopusointuisen kehityksen kannalta on tärkeää että lapsi saa kasvaa perheympäristössään ja onnen, rakkauden ja ymmärryksen ilmapiirissä. YK:n yleiskokous päätti vuonna 2013, että kesäkuun 1. päivää juhlistetaan kansainvälisenä vanhemmuuden päivänä. Päivänä keskitytään kunnioittamaan ja arvostamaan kaikkia maailman vanhempia.

# data[].attributes.body
https://www.uutismediakasvatus.fi/uutistenviikko/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lehdissä tapahtuu Uutisten viikolla

Sanoma- ja kaupunkilehdet eri puolilla Suomea osallistuvat aktiivisesti Uutisten viikkoon. Viikko näkyy lehtien sisällöissä, silloin tehdään paljon kouluvierailuja ja valtaosa toimittaa lehtiä opetuskäyttöön - joko digitaalisena tai paperisena.

Tilaa Uutisten viikon lehdet ja digitunnukset ajoissa lähilehdestäsi

# data[].attributes.attachment_link.description
Lehdissä tapahtuu Uutisten viikolla Sanoma- ja kaupunkilehdet eri puolilla Suomea osallistuvat aktiivisesti Uutisten viikkoon. Viikko näkyy lehtien sisällöissä, silloin tehdään paljon kouluvierailuja ja valtaosa toimittaa lehtiä opetuskäyttöön - joko digitaalisena tai paperisena. Tilaa Uutisten viikon lehdet ja digitunnukset ajoissa lähilehdestäsi

# data[].attributes.body
https://nationaltoday.com/world-bicycle-day/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
History of World Bicycle Day

Getting your first bicycle and learning how to ride it is a rite of passage for almost all of us. Despite the marks and scabs from falling from our bicycles while learning, it is a memory we always cherish. Bicycling is quite a useful activity - in the hustle and bustle of today's world, bicycling allows us to exercise our muscles, cut back on fuel consumption as it is quite a popular alternative to driving a car, and feel the wind in our hair. Really, there is nothing quite like the exhilaration of riding a bicycle. World Bicycle Day acknowledges this and the durability and longevity of the bicycle. Providing a simple and sustainable means of transportation, bicycling is rejuvenating for our physical- and mental health, and good for the economy, and the environment.

The United Nations established World Bicycle Day for many reasons. As basic as it is, the impact of the bicycle on society is quite transformative - even the poorest people get access to basic transport with the bicycle.

It all started when U.S.-based Professor Leszek Sibilski initiated a grassroots campaign with his sociology class to promote a U.N. resolution that would designate a day for the advocacy and celebration of the humble bicycle all over the world. In 2015, Sibilski dedicated himself to an academic project, exploring bicycles and their role in development. His project catapulted into a massive movement backed by 'Sustainable Mobility for All,' and eventually resulted in a dedicated international day set by the United Nations for the promotion of bicycling. On April 12, 2018, the resolution declaring June 3 as World Bicycle Day was unanimously adopted by all 193 member states of the UN General Assembly. The resolution was greatly supported by Turkmenistan and co-sponsored by around 56 countries.

A logo was also designed by Isaac Feld, with an accompanying animation created by Professor John E. Swanson, showing bicyclists riding on various types of bicycles around the world. The message here is that a simple contraption serves all of humanity and bridges the gap between people from different walks of life. The two designers also created the current blue and white logo for the cause.

The bicycle itself is a tradition. All of us have fond memories of riding through our neighborhood as children on our favorite bicycles with their add-ons like bells and baskets. Growing up, cycling has been a rite of passage, and its significance only increases with time. Whether it is a basic two-wheeler, a mountain bike, or one with training wheels, World Bicycle Day celebrates the exhilaration of cycling.

Bicycles that have been locked away are dusted off and taken out for a spin with friends and family. Many commute to work today on their bicycles, while others consider buying one as a daily mode of transportation.

12.4% - the percentage of all Americans who cycle on a regular basis.

35 seats - the number of seats on the longest tandem bike ever.

67 feet - the length of the longest tandem bike ever built.

364,000 - the number of bicycles produced daily.

$6.2 billion - the estimated size of the U.S. bicycle market.

47,670 - the number of bicycles sold daily.

2.5x - the production numbers by which bicycles are higher than for cars.

9 out of 10 - the number of people in Denmark who own a bicycle.

15 million - the number of bicycles discarded by owners every year.

18% - the percentage of bicycles imported by the UK.

# data[].attributes.attachment_link.description
World Bicycle Day commemorates the joys of riding a bicycle. Read on for 5 things you didn't know about bicycles.

# data[].attributes.body
Toukokuun ensimmäinen sunnuntai on perheiden yhdenvertaisuuden päivä Sateenkaariperheiden oma teemapäivä on toukokuun ensimmäisenä sunnuntaina.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The motto of next year's IFED will highlight the fact that family equality concerns everyone. Meanwhile, several IFED officials...

Today, rainbow families across the globe celebrated the 10th International Family Equality Day, taking pride in themselves and the...

# data[].attributes.attachment_link.title
IFED 1 May 2022: Family Equality is Everybody's Business

# data[].attributes.attachment_link.description
The motto of next year's IFED will highlight the fact that family equality concerns everyone. Meanwhile, several IFED officials... Today, rainbow families across the globe celebrated the 10th International Family Equality Day, taking pride in themselves and the...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tämä verkkosivu voi käyttää evästeitä verkkosivujen toiminnan parantamiseksi. Voit estää evästeiden käytön oman selaimesi asetuksissa. Käyttäessäsi verkkosivujamme hyväksyt myös evästeiden käytön.

# data[].attributes.attachment_link.title
Älä laihduta - päivä " Sisä-Suomen SYLI ry

# data[].attributes.attachment_link.description
Sisä-Suomen SYLI ry on Syömishäiriöliitto - SYLI ry:n paikallisyhdistys. Se antaa sivuillaan tietoa syömishäiriöstä ja niiden hoidosta sekä erilaisista tukimuodoista sairastaville ja heidän läheisilleen. Vertaistuki on tärkein toimintamuotomme. Toimimme Tampereen, Jyväskylän, Hämeenlinnan ja Lahden alueella.

# data[].attributes.body
https://ammattiaikuiset.fi/

# data[].attributes.body
https://pyorailyvuosi.fi/pyorailyviikko/

# data[].attributes.attachment_link.description
Pyöräilyviikko 3.-12.5.2024 Pääteemana Liikennerauha Pyöräliikenteen ja pyörämatkailun määrät ovat olleet ilahduttavassa kasvussa viime vuosina monella paikkakunnalla. Pyöräliikenteen infrastruktuuri on parantunut monissa kunnissa ja pyöräilyn edistämisohjelmia on laadittu ahkerasti. Niiden myötä pyöräliikenteen kasvua vauhdittavat toimenpiteet ovat edenneet suunnitelmallisesti toteutukseen. Matkaa on kuitenkin vielä edessä, jotta kansallinen 30 prosentin lisäystavoite kävely- ja pyörämatkoihin saavutettaisiin. Tästä syystä katseet…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lapsen ja nuoren näkökulmasta koulun arki saa merkityksensä pitkälti kavereista ja ystävistä, johonkin ryhmään kuulumisesta. Ryhmän merkitys oppilaan sosiaalisen identiteetin kehittymiselle, hyvinvoinnille, oman ja muiden suhteiden jäsentämiselle sekä oppimiselle on erittäin keskeinen. Ryhmässä lapsi tai nuori saa myös tuntea kuuluvansa johonkin ja tulevansa hyväksytyksi, ja hän pääsee osallistumaan ja vaikuttamaan.

Lasten ja nuorten parissa toimivien ammattilaisten tulee tuntea ja ymmärtää ryhmiin liittyviä ilmiöitä ja prosesseja, ryhmädynamiikkaa sekä ryhmissä esiintyviä rooleja, valtasuhteita ja vuorovaikutusta. Ryhmätyöskentelyn on todettu aktivoivan kouluissa oppilaita, helpottavan opetuksen eriyttämistä sekä edistävän luokan yhteisöllisyyttä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lapsen ja nuoren näkökulmasta koulun arki saa merkityksensä pitkälti kavereista ja ystävistä, johonkin ryhmään kuulumisesta. Ryhmän merkitys oppilaan sosiaalisen identiteetin kehittymiselle, hyvinvoinnille, oman ja muiden suhteiden jäsentämiselle sekä oppimiselle on erittäin keskeinen. Ryhmässä lapsi tai nuori saa myös tuntea kuuluvansa Jatka Ryhmäyttäminen lukemista →

# data[].attributes.body
https://www.ykliitto.fi/tapahtumat/yk-paivat/maailman-ymparistopaiva

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
YK yleiskokous julisti kesäkuun viidennen päivän maailman ympäristöpäiväksi jo vuonna 1972. Siitä lähtien teemapäivä on tarjonnut jokavuotisen ikkunan keskusteluun ympäristön merkityksestä ja tarpeesta suojella luontoa, jotta sekä tämä että tulevat sukupolvet voisivat nauttia siitä.

Tarkoituksena on rohkaista ihmisiä ympäristöä vaaliviin toimiin ja tarkastelemaan omia luontoon liittyviä asenteita. Erilaisia tapahtumia järjestetään ympäristöpäivän kunniaksi yli sadassa eri maassa. Ympäristöpäivän teema vaihtuu vuosittain.

Vuoden 2021 ympäristöpäivän teema onekosysteemin palauttaminen luonnontilaan

Lisätietoa tämän vuoden teemasta löytyy teemapäivän sivuilta.
YK:n yleiskokouksen julistus, 15.12.1972, A/RES/2994 (XXVII) Teemapäivän kotisivu

# data[].attributes.attachment_link.description
YK yleiskokous julisti kesäkuun viidennen päivän maailman ympäristöpäiväksi jo vuonna 1972. Siitä lähtien teemapäivä on tarjonnut jokavuotisen ikkunan keskusteluun ympäristön merkityksestä ja tarpeesta suojella luontoa, jotta sekä tämä että tulevat sukupolvet voisivat nauttia siitä. Tarkoituksena on rohkaista ihmisiä ympäristöä vaaliviin toimiin ja tarkastelemaan omia luontoon liittyviä asenteita.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pelitapahtumia!

Peliviikon kalenterista löydät pelitapahtumia kaiken ikäisille ympäri vuoden! Ilmoita myös omat tapahtumasi tapahtumakalenteriin!

Puheohjelmaa!

Kiinnostavia luentoja, puheenvuoroja, vanhempainiltoja ja paneelikeskusteluja pelaamiseen liittyvistä aiheista!

Verkkotapahtumia!

Peliviikkoon voit osallistua myös omalta kotisohvalta! Peliviikko LIVE tarjoilee kiinnostavaa videosisältöä kuluneen vuoden ajalta!

Tommi Tossavainen Kansallisesta audiovisuaalisesta instituutista tässä moikka! Peliviikkoa vietetään Suomessa jo kolmattatoista kertaa, mutta mikä on Peliviikko,...

Juliste suomeksi (A3)Juliste ruotsiksi (A3)Tyhjä juliste (A3) Tänä vuonna vietetään järjestyksessään 13. Peliviikkoa, joten Peliviikon teemana on...

Peliviikon toivottu peliturnaus tekee paluun! Tänä vuonna kisataan kirjastohenkisesti siinä kuka on paras pinoamaan kirjoja! Books Tower...

# data[].attributes.attachment_link.description
Pelitapahtumia! Peliviikon kalenterista löydät pelitapahtumia kaiken ikäisille ympäri vuoden! Ilmoita myös omat tapahtumasi tapahtumakalenteriin! Puheohjelmaa! Kiinnostavia luentoja, puheenvuoroja, vanhempainiltoja ja paneelikeskusteluja pelaamiseen liittyvistä aiheista! Verkkotapahtumia! Peliviikkoon voit osallistua myös omalta kotisohvalta! Peliviikko LIVE tarjoilee kiinnostavaa videosisältöä kuluneen vuoden ajalta! Tommi Tossavainen Kansallisesta audiovisuaalisesta instituutista tässä moikka!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
415 771€

Viki ja Köpi vetävät 42 tuntia putkeen suoraa Naurumaraton -lähetystä Helsingin keskustasta Kolmen sepän aukiolta. Lähetys alkaa torstaiaamuna 11. marraskuuta kello 6 ja päättyy samassa osoitteessa perjantai-iltana 12. marraskuuta kello 00.00. Osallistu YleX:n Nenäpäivä-keräykseen viidellä eurolla lähettämällä viesti YLEX numeroon 16499. Voit myös lahjoittaa osoitteessa: nenapaiva.fi/ylex.

# data[].attributes.attachment_link.description
415 771€ Viki ja Köpi vetävät 42 tuntia putkeen suoraa Naurumaraton -lähetystä Helsingin keskustasta Kolmen sepän aukiolta. Lähetys alkaa torstaiaamuna 11. marraskuuta kello 6 ja päättyy samassa osoitteessa perjantai-iltana 12. marraskuuta kello 00.00. Osallistu YleX:n Nenäpäivä-keräykseen viidellä eurolla lähettämällä viesti YLEX numeroon 16499. Voit myös lahjoittaa osoitteessa: nenapaiva.fi/ylex.

# data[].attributes.headline
VKO 46 + 20.11. Lapsen oikeuksien viikko ja päivä

# data[].attributes.subject
VKO 46 + 20.11. Lapsen oikeuksien viikko ja päivä

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kansainvälistä Lapsen oikeuksien päivää vietetään vuosittain 20. marraskuuta. Lapsen oikeuksien viikko on Lapsen oikeuksien päivän yhteydessä vietettävä teemaviikko, jonka tavoitteena on lisätä Lapsen oikeuksien sopimuksen tunnettuutta ja lapsen oikeuksien toteutumista.

Viikkoa vietetään vuonna 2021 15.-21.11. ja vuoden teema on lapsen oikeus hyvään kohteluun.

Teemaviikkoon voi osallistua kouluissa, varhaiskasvatuksessa ja esiopetuksessa sekä vapaa-ajan harrastusten piirissä. Mukaan teemaviikkoon voivat lähteä myös järjestöt, kunnat ja seurakunnat.

Teemaviikon järjestää lapsi- ja nuorisojärjestöjen, lapsiasiavaltuutetun toimiston, seurakuntien ja valtion toimijoiden yhteinen lapsen oikeuksien viestintäverkosto. Viikko järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2018.

Lue lisää: www.lapsenoikeuksienviikko.fi

Ruotsinkieliset kampanjasivut: www.veckanforbarnetsrattigheter.fi

Seuraa myös sosiaalisen median kanaviamme:

-

# data[].attributes.attachment_link.title
Lapsen oikeuksien päivä ja viikko - Lapsenoikeudet.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Kansainvälistä Lapsen oikeuksien päivää vietetään vuosittain 20. marraskuuta. Lapsen oikeuksien viikko on Lapsen oikeuksien päivän yhteydessä vietettävä teemaviikko, jonka tavoitteena on lisätä Lapsen oikeuksien sopimuksen tunnettuutta ja lapsen oikeuksien toteutumista. Viikkoa vietetään vuonna 2021 15.-21.11. ja vuoden teema on lapsen oikeus hyvään kohteluun. Teemaviikkoon voi osallistua kouluissa, varhaiskasvatuksessa ja esiopetuksessa sekä vapaa-ajan harrastusten piirissä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Media ja mediakulttuuri ovat laajoja aiheita, joiden käsittelyssä erilaiset materiaalit, tutkimukset ja julkaisut ovat hyödyksi! Mediakasvatusseura on tuottanut paljon materiaaleja mediakasvatustyön tueksi. Lisäksi olemme tehneet koosteita muiden tuottamista materiaaleista ja poimineet kiinnostavia julkaisuja.

# data[].attributes.attachment_link.description
Media ja mediakulttuuri ovat laajoja aiheita, joiden käsittelyssä erilaiset materiaalit, tutkimukset ja julkaisut ovat hyödyksi! Mediakasvatusseura on tuottanut paljon materiaaleja mediakasvatustyön tueksi. Lisäksi olemme tehneet koosteita muiden tuottamista materiaaleista ja poimineet kiinnostavia julkaisuja.

# data[].attributes.body
https://www.mtkl.fi/toimintamme/tapahtumat-kurssit-koulutukset/mielenterveysviikko/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mielenterveysviikon muut tapahtumat:

Mielenterveyden keskusliiton paikallisyhdistysten tapahtumat
ESPOO
Järjestäjä: Espoon mielenterveysyhdistys EMY ry. Yhteyshenkilö: Tiina Pajula, 0503107982.

tiistai 21.11.

klo 13-17: Avomielin pop up: Keskustakirjasto Oodi, 1 krs. Avomielin-yhdistysten esittely, tervetuloa tutustumaan!

klo 18-20: Hyvän mielen ilta Valoemyssä yhteistyössä Olarin Marttojen kanssa, Maapallonkatu 8 E-F. Tehdään yhdessä teeleipiä ja nautitaan ihanan syksyisestä tunnelmasta! Ilmoittaudu ja ilmoita mahdolliset ruoka-allergiat täällä.

perjantai 24.11

Herkkuperjantai ja talkoot Meriemyssä. Tehdään hyvää ruokaa, syödään ja jutellaan. Ilmoittaudu mukaan täällä.

klo 13-15: Bileperjantai, musiikkia ja tanssia.

FORSSA
Järjestäjä: Mielenterveysyhdistys Mielikki. Yhteyshenkilö: Sanna Karppanen 050 570 7442. Tapahtumat Mielikissä: Vapaudenkatu 5 B 18, Forssa, vapaa pääsy!
ILOMANTSI Perjantaina 24.11.2023

klo 13.00 Elokuva teatteri Kino-Mantsissa, katsotaan elokuva Barbie
MIKKELI
Järjestäjä: Virike ry. Yhteyshenkilö: Veera Salonen, 040 671 7657.
OULU
Järjestäjä: Hyvän mielen talo, Kauppurienkatu 23, 2 krs, 90100 Oulu (sisään Vaarankadulta)
Kysy lisää: Solja Peltovuori, 041 4667682

Katso Hyvän mielen talon mielenterveysviikon tapahtumat tästä!
PORI
Järjestäjä: Porin Mielenterveysyhdistys Hyvis ry. Yhteyshenkilö: Pia Vahekoski 040 572 9431. Järjestelyissä mukana Finfami Satakunta, Satakunnan Mieli ry, Porin ev.lut. seurakunnat, Tukiranka ry.
RAAHE, PYHÄJOKI, SIIKAJOKI (RUUKKI)
Järjestäjä: Raahen Psyyke ry. Yhteyshenkilö: Niina Lukinmaa 044 278 6679. Ryhmät kokoontuvat normaalisti. Koko viikon aikana osallistuneiden kesken arvotaan herkkukori. Kahvitarjoilu koko viikon Tuvalla ja ryhmissä osoitteessa Rantakatu 58, 92100 Raahe.
SONKAJÄRVI
Järjestäjä: ArjenAskel (Lyseotie 1, 74300 Sonkajärvi) auki mielenterveysviikolla Ma,Ke-Pe klo 8-13. Lisäksi nuorille nuorten oma aika torstaina klo 15 alkaen!

Maananta 20.11.
Elävää musiikkia ja yhteislaulua, klo 10-, kahvitarjoilu!

Tiistai 21.11.
Mielenterveysviikon kirkkopyhä Iisalmessa! Muista ilmoittautua mukaan.

Keskiviikko 22.11.

Aamutulet

klo 11 Hyvän mielen bingo

Mielenterveysmessut, luentoja koko päivän yläkerrassa!

Torstai 23.11.

Kädentaitajat, jouluaskartelua

klo 11-13 Kaiken Kansan- ruokailu

Perjantai 24.11.

klo 10 Musiikkipiiri

klo 10-11 Luovuuden tuokio

VIRRAT
Järjestäjä: Virtain Mielenterveysyhdistys ry. Yhteyshenkilö: Hannu Tiainen, 044 281 4761. Paikka: Virtatupa, Keskustie 4, 34800 Virrat. Olemme avoinna koko viikon klo 9-14, tervetuloa!
YLIVIESKA
Järjestäjä: Kalajokilaakson mielenterveysyhdistys Mielikit ry. Yhteyshenkilö: Erja Knuutila, 044 290 3025. Paikka: Mielikkitalo, Katajistontie 10, Ylivieska. Mielikkitalo avoinna ma-to klo 8-16, pe klo 8-14 ja la-su klo 8-13.

maanantai 20.11.

klo 8-9: Ilmainen aamupuuro.

klo 11: Ruokailu buffassa (Prisman ravintolamaailma), omakustanne 4,50 euroa

klo 13: Kalevi Lånström kertoo romaanikulttuurista.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mielenterveysviikolla vuonna 2023 keskitytään tunteisiin | MTKL

# data[].attributes.attachment_link.description
MLL:n Leikkipankista löydät leikkejä ja vinkkejä hauskaan yhdessäoloon kaikenikäisille. Tule kurkkaamaan!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Täältä voit tilata tai ladata esitteitä, lehtiä ja muita työkaluja helpottamaan arkeasi niin työ- kuin vapaa-ajallasi. Tutustu tarjontaamme, jos kaipaat materiaalia lasten tai nuorten hyvinvoinnin edistämiseen tai aikuisten päihdekeskusteluiden tueksi. Olemme asiantuntijoita myös rahapeli- ja digipeliongelmien ehkäisemisessä! Englannin- ja ruotsinkieliset materiaalimme löytyvät verkkokaupan kieliversioista.

# data[].attributes.attachment_link.description
Täältä voit tilata tai ladata esitteitä, lehtiä ja muita työkaluja helpottamaan arkeasi niin työ- kuin vapaa-ajallasi. Tutustu tarjontaamme, jos kaipaat materiaalia lasten tai nuorten hyvinvoinnin edistämiseen tai aikuisten päihdekeskusteluiden tueksi. Olemme asiantuntijoita myös rahapeli- ja digipeliongelmien ehkäisemisessä! Englannin- ja ruotsinkieliset materiaalimme löytyvät verkkokaupan kieliversioista.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Laajempi perehdytys

Jos paikkakunta haluaa suuremman hyödyn Camera obscura -toimintamallista, sen kannattaa toteuttaa opettajien perehdytys ns. 1/2 Veson aikaraamilla. Vaihtoehtoina ovat Tunne- ja vuorovaikutustaitojen opettaminen tai Laaja-alainen ja ilmiöpohjainen oppiminen. Lue lisää

# data[].attributes.attachment_link.description
Laajempi perehdytys Jos paikkakunta haluaa suuremman hyödyn Camera obscura -toimintamallista, sen kannattaa toteuttaa opettajien perehdytys ns. 1/2 Veson aikaraamilla. Vaihtoehtoina ovat Tunne- ja vuorovaikutustaitojen opettaminen tai Laaja-alainen ja ilmiöpohjainen oppiminen. Lue lisää

# data[].attributes.body
Päihderata
Kännilasit
Päihdeputki-Seppo (Lahden nuorisotoimen tekemä Seppo.io -peli)
Päihdeaiheinen sananselitysvisa
Päihdeaiheinen bingo

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jokaisella on oikeus tulla kohdelluksi yksilönä. Ei sen mukaan miltä ihminen näyttää, mikä on hänen etninen taustansa tai ihonvärinsä.

Punainen Risti haastaa kaikki toimimaan rasismia vastaan. Tutustu rasisminvastaisiin ohjeisiimme ja jaa niitä eteen päin.

Osallistu rasisminvastaiseen viikkoon 21.-27. maaliskuuta. Osallistu kampanjaan somessa. Voit ladata kuvia käyttöösi. Käytä aihetunnistetta #RasisminvastainenViikko.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jokaisella on oikeus tulla kohdelluksi yksilönä. Ei sen mukaan miltä ihminen näyttää, mikä on hänen etninen taustansa tai ihonvärinsä. Punainen Risti haastaa kaikki toimimaan rasismia vastaan. Tutustu rasisminvastaisiin ohjeisiimme ja jaa niitä eteen päin. Osallistu rasisminvastaiseen viikkoon 21.-27. maaliskuuta. Osallistu kampanjaan somessa. Voit ladata kuvia käyttöösi. Käytä aihetunnistetta #RasisminvastainenViikko.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Läntisen tuolla puolen on mediakasvatusmateriaali, jonka kohderyhmänä ovat erityisesti yläkoulun ja toisen asteen opiskelijat. Materiaali sisältää neljä osiota: Länsi ja viihde, Länsi mediassa, Kuvien taakse ja Länsi-Sahara. Materiaali johdattaa analysoimaan filmejä, sarjakuvia, sketsiviihdettä, mediatekstejä ja uutiskuvia. Länsi-Sahara osio haluaa herättää ihmisten tietoisuutta kansasta, joka elää jo kolmannessa sukupolvessa pakolaisleireillä.

Vihapuheesta dialogiin sisältää harjoituksia ja tehtäviä, jotka rakentavat vuorovaikutusta ja auttavat tunnistamaan vihapuhetta ja vihapuheeseen johtavia ennakkoluuloja.

Syrjinnän kielto on kirjattu Ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen (2. ja 7. artikla). Kasvattajille ja oppijoille asianmukaista tietoa ihmisoikeuksista on tarjolla Ihmisoikeusliiton sivuilla. Samoilla sivuilla on myös erilaisia pari- ja ryhmätyöskentelyyn soveltuvia harjoituksia eri ihmisoikeuksista sekä oppaita ihmisoikeuksien käsittelyyn. Sivut sopivat erityisesti tiedonhakuun sekä pari- ja ryhmätyöskentelyyn peruskoulussa ja toisella asteella, mutta ovat sovellettavissa ikäryhmäkohtaisesti myös nuoremmille.

Normipyöritys tutkii pelillisin menetelmin yhteiskunnan normeja ja ennakkoluuloja. Linkin takaa löydät Normipyöritys-pelilaudan sekä pelin oheismateriaalin ja ohjeet peliin. Peli sopii monen eri aineen tunnille pelattavaksi ja pohdittavaksi.

Normikriittinen opetusmateriaali Älä oleta tarjoaa opettajalle hyvät taustatiedot syrjinnän vastaisuudesta ja sisältää myös hyviä harjoituksia. Normit ovat oletuksia siitä, minkälaisia ihmiset ovat ja minkälaisia heidän tulisi olla. Ne ovat usein ääneen lausumattomia sääntöjä. Ne säätelevät sitä ketkä tulevat nähdyksi, ketkä pääsevät ääneen, ketkä kuuluvat mukaan ja ketkä jäävät ulkopuolelle. Oppaan harjoitukset on suunnattu yläkouluun ja toiselle asteelle, mutta ovat sovellettavissa nuoremmillekin.

Art against racism -opas ohjeistaa rasisminvastaiseen taidetoimintaan nuorten kanssa. Opas antaa tietoa rasismista, rasisminvastaisuudesta, taiteen hyödyntämisestä rasisminvastaisessa toiminnassa sekä yhteisötaiteellisen prosessin ohjaamisesta.

Olemme koonneet monipuolisen videolinkki- ja musiikkilistan tehtäväideoineen. Tämän listan vinkit sopivat erityisesti yläkouluun ja toiselle asteelle.

Maailmankoulun matkalaukku Moninainen Suomi sopii hyvin näiden teemojen käsittelyyn.

# data[].attributes.attachment_link.title
21.3. Rasisminvastainen päivä ja syrjinnänvastainen viikko - Maailmankoulu

# data[].attributes.attachment_link.description
Läntisen tuolla puolen on mediakasvatusmateriaali, jonka kohderyhmänä ovat erityisesti yläkoulun ja toisen asteen opiskelijat. Materiaali sisältää neljä osiota: Länsi ja viihde, Länsi mediassa, Kuvien taakse ja Länsi-Sahara. Materiaali johdattaa analysoimaan filmejä, sarjakuvia, sketsiviihdettä, mediatekstejä ja uutiskuvia. Länsi-Sahara osio haluaa herättää ihmisten tietoisuutta kansasta, joka elää jo kolmannessa sukupolvessa pakolaisleireillä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mielenterveystaitojen ympärille kootut Hyvän mielen materiaalit koostuvat kolmesta toisiaan tukevasta osasta, joita voi käyttää myös itsenäisesti.

Osta Hyvän mielen materiaalit verkkokaupasta

Hyvän mielen treenivihkoa, Ohjaajan opasta ja Hyvän mielen vuosikelloa voi ostaa MIELI ry:n verkkokaupasta. Nuorten treenivihkoa on saatavilla joko 12 kappaleen (23€) tai 170 kappaleen (132€) paketeissa.

Ohjajan opasta voit tilata esim. 12 kappaleen paketissa hintaan 25 €.

Hyvän mielen vuosikelloa voit tilata esim. 12 kpl paketissa hintaan 16 €.

Tilaussivulla on ohjeistus, mihin ottaa yhteyttä, jos haluaa tilata isompia määriä. Kaikki hintamme sisältävät postikulut. Pääset verkkokauppaamme alla olevien linkkien kautta.

Hyvän mielen treenivihko

Mielen hyvinvointia vahvistavia harjoituksia sisältävä vihko nuorille. Materiaali soveltuu itsenäiseen tai ryhmätyöskentelyyn.

Lataa treenivihko

Lataa Hyvän mielen treenivihkon tehtävät

Hyvän mielen treenivihko -ohjaajan opas

Tähän oppaaseen on koottu helposti käyttöön otettavia, nuoren mielenterveystaitoja vahvistavia tehtäviä. Tehtävien kestot vaihtelevat 15-30 minuuttiin. Oppaasta löydät myös lyhyesti tietoa mielenterveyden edistämisen eri osa-alueista, sekä purkukysymyksiä nuoren treenivihon tehtäviin. Voit käyttää niitä tukenasi, kun käyt harjoitteita nuoren kanssa läpi.

Lataa ohjaajan opas

Hyvän mielen vuosikello

Hyvän mielen vuosikello ohjaa pohtimaan keinoja, joiden kautta työyhteisön jäsenet voivat edistää nuorten mielenterveyttä päivittäisessä työssään. Tarkoitus on tarkastella arjen toimintoja "mielenterveyden edistämisen silmälasien" läpi. Vuosikello on jaettu kalenterivuoden mukaan, ja siinä käsitellään samoja teemoja kuin muissa hyvän mielen materiaaleissa. Vuosikello kehittää työyhteisön toimintaa.

Lataa Hyvän mielen vuosikello ja lisäosat

Sivua muokattu 31.8.2023

# data[].attributes.attachment_link.description
Mielenterveystaitojen ympärille kootut Hyvän mielen materiaalit koostuvat kolmesta toisiaan tukevasta osasta, joita voi käyttää myös itsenäisesti.

# data[].attributes.headline
Materiaalivinkit: Kadonnen ystävän jäljillä  -lautapeli

# data[].attributes.subject
Materiaalivinkit: Kadonnen ystävän jäljillä  -lautapeli

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kadonneen ystävän jäljillä -pelissä pelaajat seikkailevat ryhmänä ja ratkovat kadonneen ystävän arvoitusta suorittamalla erilaisia tehtäviä. Tehtävissä pääsee treenaamaan erilaisia mielenterveystaitoja, kuten selviytymistaitoja sekä tunne- ja vuorovaikutustaitoja. Mielenterveystaidot sekä viisas pelitaktiikka voivat auttaa löytämään kadonneen ystävän.

Peli on suunnattu yläkouluikäisille nuorille ja sitä voi hyödyntää niin opetustyössä kuin nuoriso- ja vapaa-ajan toiminnoissa. Pelin kesto on 30-60 minuuttia.

Sivua muokattu 24.3.2022

# data[].attributes.attachment_link.description
Kadonneen ystävän jäljillä -pelissä pelaajat seikkailevat ryhmänä ja ratkovat kadonneen ystävän arvoitusta suorittamalla erilaisia tehtäviä. Tehtävissä pääsee treenaamaan erilaisia mielenterveystaitoja, kuten selviytymistaitoja sekä tunne- ja vuorovaikutustaitoja. Mielenterveystaidot sekä viisas pelitaktiikka voivat auttaa löytämään kadonneen ystävän. Peli on suunnattu yläkouluikäisille nuorille ja sitä voi hyödyntää niin opetustyössä kuin nuoriso- ja vapaa-ajan toiminnoissa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mediataidot hyvinvoinnin tukena
-materiaalipaketti tarjoaa konkreettisia materiaali- ja työskentelyvinkkejä opiskelijoiden hyvinvointiosaamisen sekä monipuolisten mediataitojen kehittymisen tueksi. Materiaalipaketti sisältöineen on suunnattu ensisijaisesti toisen asteen opettajien työn tueksi, mutta materiaalit soveltuvat myös yläkouluikäisten kanssa hyödynnettäviksi.

Materiaalipaketti on osa Digihyvinvoinnin jäljillä -hanketta, ja kaikki sen sisällöt ovat opettajien ja kasvattajien vapaasti käytettävissä. Materiaalit muodostavat kokonaisuuden, mutta ne toimivat myös yksittäisinä. Paketti sisältää esimerkiksi videoita, infograafeja ja tehtäväideoita. Materiaalien suunnittelussa ja toteutuksessa on tehty yhteistyötä MIELI Suomen Mielenterveys ry:n sekä useiden eri asiantuntijoiden kanssa.

Inspiroivia ja oivallusrikkaita hetkiä materiaalien parissa!

# data[].attributes.attachment_link.description
Mediataidot hyvinvoinnin tukena -materiaalipaketti tarjoaa konkreettisia materiaali- ja työskentelyvinkkejä opiskelijoiden hyvinvointiosaamisen sekä monipuolisten mediataitojen kehittymisen tueksi. Materiaalipaketti sisältöineen on suunnattu ensisijaisesti toisen asteen opettajien työn tueksi, mutta materiaalit soveltuvat myös yläkouluikäisten kanssa hyödynnettäviksi. Materiaalipaketti on osa Digihyvinvoinnin jäljillä -hanketta, ja kaikki sen sisällöt ovat opettajien ja kasvattajien vapaasti käytettävissä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tutustu Mediataitokoulun omaan podcastiin

Mediataitoihin ja mediakasvatukseen liittyviä aiheita voi nyt myös kuunnella podcastin muodossa. KAVI julkaisee Mediataitokoulun omaa podcastia "Äänessä mediakasvatus" ja kutsuu sinne vieraiksi alan tekijöitä ja tutkijoita. Ensimmäisessä jaksossa keskustellaan vaikuttamisesta ja toisessa pohditaan sitä, miten lapset ymmärtävät tietokoneet ja netin.

Löydät podcastin ja sen linkit tästä

# data[].attributes.attachment_link.description
Mediataitoihin ja mediakasvatukseen liittyviä aiheita voi nyt myös kuunnella podcastin muodossa. KAVI julkaisee Mediataitokoulun omaa podcastia "Äänessä mediakasvatus" ja kutsuu sinne vieraiksi alan tekijöitä ja tutkijoita. Ensimmäisessä jaksossa keskustellaan vaikuttamisesta ja toisessa pohditaan sitä, miten lapset ymmärtävät tietokoneet ja netin. Löydät podcastin ja sen linkit tästä

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mediataitoviikkoa vietetään erilaisten kampanjoiden, tempausten ja toimintojen merkeissä. Viikon aikana kouluissa, kirjastoissa, päiväkodeissa, perhepäivähoidossa, nuorisotaloissa, kerhoissa ja harrasteryhmissä käsitellään median ilmiöihin liittyviä aiheita ja kysymyksiä. Mediataitoviikolle tuotetuista materiaaleista ja kampanjoista saadaan vinkkejä myös koko vuoden mediakasvatustyöhön sekä kotien kanssa tehtävään yhteistyöhön esimerkiksi vanhempainiltoihin. Materiaaleista saa vinkkejä myös siihen, miten lasten huoltajien kanssa voi käsitellä mediakasvatukseen liittyviä asioita.

Mediakasvatuksesta lisää OPH:n sivuilla: https://www.oph.fi/fi/mediakasvatus

# data[].attributes.attachment_link.description
Mediataitoviikkoa vietetään erilaisten kampanjoiden, tempausten ja toimintojen merkeissä. Viikon aikana kouluissa, kirjastoissa, päiväkodeissa, perhepäivähoidossa, nuorisotaloissa, kerhoissa ja harrasteryhmissä käsitellään median ilmiöihin liittyviä aiheita ja kysymyksiä. Mediataitoviikolle tuotetuista materiaaleista ja kampanjoista saadaan vinkkejä myös koko vuoden mediakasvatustyöhön sekä kotien kanssa tehtävään yhteistyöhön esimerkiksi vanhempainiltoihin. Materiaaleista saa vinkkejä myös siihen, miten lasten huoltajien kanssa voi käsitellä mediakasvatukseen liittyviä asioita.

# data[].attributes.body
Nuorisokeskusten osaamisen hyödyntäminen
Pienryhmä työskentely nuorten kanssa: ruokakulttuurien tutkimista, eri maiden tutkimista
Kansainväliset vaihdot
Ulkomaiset opiskelijat

# data[].attributes.body
Iisalmen nuorisopalveluiden Pieniä Ilmastotekoja -hankkeessa tuotettu Kestävä nuorisotyö -sivusto tarjoaa monenlaisia materiaaleja ja vinkkejä kestävän nuorisotyön tekemiseen. Käy tutustumassa sivuun https://po1nt.fi/iisalmi/kestavanuorisotyo/

# data[].attributes.headline
Kulttuurin vuosikello, tehtäviä ja materiaalia

# data[].attributes.subject
Kulttuurin vuosikello, tehtäviä ja materiaalia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tutustu kuukausiin

Kunkin kuukauden kohdalta löytyy kuukauden esittely ja siihen liittyvät materiaalit. Voit lukea myös elämästä ennen vanhaan ja tutustua kuukausiin liittyviin sanontoihin. Materiaalit, jotka eivät liity tiettyyn ajankohtaan, löydät kohdasta kaikkiin kuukausiin sopivat materiaalit.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kunkin kuukauden kohdalta löytyy kuukauden esittely ja siihen liittyvät materiaalit. Voit lukea myös elämästä ennen vanhaan ja tutustua kuukausiin liittyviin sanontoihin. Materiaalit, jotka eivät liity tiettyyn ajankohtaan, löydät kohdasta kaikkiin kuukausiin sopivat materiaalit.

# data[].attributes.attachment_link.description
EHYT ry:n osaamiskeskustoiminnassa kehitämme nuorisotyöntekijöiden ehkäisevän päihdetyön osaamista koulutusten, verkostojen, toimintamallien ja materiaalien kautta yhdessä kumppanijärjestöjemme kanssa. Toiminta on käynnistynyt keväällä 2020. Tulevina vuosina tulemme luomaan esim. puheeksioton malleja ammattilaisille, kaverituen mallin koulunuorisotyöntekijöiden työkaluksi sekä toteuttamaan alueellisia koulutuksia ja vertaiskehittämistyöpajoja osaamisen tueksi. Tulemme myös toteuttamaan verkkokoulutuksia ja tallenteita nuorisotyöntekijöiden käyttöön.

# data[].attributes.body
Avointa pienryhmä toimintaa, jo voi olla jonkun teeman ympärillä ja toteutua nuorisotyön viikko-ohjelmassa esim. harrastekerho, tyttöryhmä jne.

Voi myös olla yksittäisiä työpajoja kuten kestävän kehityksen ympärillä esimerkiksi luonnonkosmetiikka, kestokassien ompelu, kasvisruokailta/hävikkiruokailta

# data[].attributes.attachment_link.description
Katso täältä linkit globaalikasvatuksen, rauhankasvatuksen ja kestävän kehityksen tavoitteiden menetelmäpankkeihin ja järjestöihin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tehtäväkortteja voi hyödyntää laajalti opetuksessa ja nuorisotyössä. Tehtäväkorteissa on toiminnallinen harjoitus ja sitä taustoittava teoriaosuus. Voit hakea kortteja teeman, kohderyhmän ja arvioidun keston mukaan. Löydät alla olevasta hausta myös tukioppilaiden koulutusmateriaaleihin liittyvät teh…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kannustamme nuorisoalan organisaatioita koosta riippumatta tekemään suunnitelman tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden edistämiseksi omassa toiminnassa. Muutos tapahtuu harvoin ilman aktiivisia tekoja ja yhteisiä sopimuksia!

Oman toiminnan arviointi ja kehittäminen yhdenvertaisuuden näkökulmasta auttavat luomaan toimintaympäristöstä ja yhteisöstä avoimemman, turvallisemman ja saavutettavamman kaikille.

Yhdenvertaisuussuunnittelu tarkoittaa sitä, että organisaatio arvioi toimintaansa ja valitsee tavoitteet ja toimenpiteet, joilla aikoo edistää yhdenvertaisuutta toiminnassaan. Monilla organisaatioilla on esimerkiksi työnantajaroolin vuoksi myös lakisääteisiä velvoitteita suunnitelmien laatimiseksi.

Yhdenvertaisuudella tarkoitetaan yhdenvertaisuuslain (1325/2014) mukaisesti sitä, että kaikki ihmiset ovat samanarvoisia eikä ketään saa syrjiä henkilöön liittyvän syyn perusteella. Tasa-arvolla taas viitataan useissa yhteyksissä miesten ja naisten väliseen tasa-arvoon (laki naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta 609/1986). Tasa-arvon käsite on laissa laajennettu huomioimaan sukupuolen moninaisuus. Se kattaa naisten, miesten sekä transihmisten ja intersukupuolisten tasa-arvon. Nuorisolaissa (2017) tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden edistäminen ovat lain keskeisiä tavoitteita, joilla ohjataan nuorisotyötä ja -toimintaa.

Yhdenvertaisuusuunnittelun prosessi

1. Prosessin käynnistäminen

Prosessi alkaa päätöksestä käynnistää yhdenvertaisuussuunnittelu. Hallituksen ja toimivan johdon sitoutuminen on tärkeää, samoin toki koko yhteisön. Prosessin alussa perehdytään siihen, mitä suunnitelmallinen tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden edistäminen tarkoittaa ja sovitaan, miten prosessi etenee (esim. aikataulu, työryhmä, tiedotus).
Tässä vaiheessa on hyvä miettiä, miten varmistetaan koko yhteisön osallisuus ja huomioida erityisesti syrjinnälle alttiit ryhmät ja muut, joiden ääni ei yleensä toiminnan kehittämisessä kuulu.

2. Nykytilanteen kartoittaminen

Kehittämistyön on aina hyvä perustua nykytilanteen kartoittamiseen. Kartoittamisessa voi käyttää työkaluina esimerkiksi kyselyjä, keskusteluja, työpajoja ja erilaisia palautejärjestelmiä. Koska niiltä, jotka eivät ole mukana on vaikeaa kysyä, kannattaa kartoituksessa pyytää apua eri syrjintäperusteita edustavilta järjestöiltä. Asiantuntijat voivat arvioida esimerkiksi nettisivujen saavutettavuutta, tilojen fyysistä esteettömyyttä tai esimerkiksi viestinnässä käytetyn kielen tai kuvitusten inklusiivisuutta. Kartoituksella selvitetään mm.

ketkä toimintaan osallistuvat ja ketkä eivät,

onko viestintä saavutettavaa ja kenet se tavoittaa,

kokevatko kaikki olonsa turvalliseksi toiminnassa vai esiintyykö syrjintää tai häirintää,

ovatko tilamme ja toimintapamme esteettömiä ja saavutettavia,

onko kielenkäyttömme kunnioittavaa.

3. Tavoitteiden määrittäminen

Tavoitteet valitaan kartoituksen pohjalta esimerkiksi kahden vuoden kaudeksi kerrallaan. Mitä haluamme muuttaa tai saada aikaan? Tavoitteiden pitää olla yksiselitteisiä, konkreettisia ja mitattavia, muuten niiden toteuttaminen jää helposti periaatteelliselle tasolle. Tavoitteiden kommunikointi yhteisössä on tärkeää, jotta kaikki voivat sitoutua toteuttamaan niitä.

4. Toimenpiteiden valinta

Tässä vaiheessa mietitään, millä teoilla tavoitteisiin voidaan päästä. Yhtä tavoitetta voidaan edistää monilla konkreettisilla toimenpiteillä ja niiden miettimisessä kannattaa hyödyntää niin yhteisöstä kuin esimerkiksi eri järjestöistä löytyvää osaamista. Kuunnelkaa asiantuntijoita ja hankkikaa lisää osaamista niistä teemoista, joihin päätätte keskittyä.

5. Toimeenpano

Hyväksytty suunnitelma jää helposti muiden asiakirjojen sekaan uinumaan. Niinpä onkin tärkeää viedä suunnitelma heti käytäntöön tiedottamalla siitä ja jalkauttamalla se toimintaa ohjaaviin asiakirjoihin, kuten toiminta- ja työsuunnitelmiin ja tietenkin myös budjettiin. Samalla tehdään työnjako ja huolehditaan, että jokainen toimenpide on jonkun vastuulla.

6. Seuranta ja arviointi

Onnistumisen arvioimiseksi on hyvä seurata suunnitelman toteutumista säännöllisesti. Tässä auttavat konkreettiset tavoitteet ja niille laaditut mittarit. Sovitun kauden jälkeen suunnitelma kannattaa päivittää seurannan ja arvioinnin pohjalta.

Oppaita ja materiaaleja

Yhdenvertaisuussuunnittelun tueksi on laadittu oppaita ja tukimateriaaleja, joihin kannattaa tutustua ennen prosessin aloittamista.
Esimerkkejä nuorisojärjestöjen yhdenvertaisuussuunnitelmista:
Koulutusta ja tukea

Allianssi tarjoaa koulutusta ja tukea toiminnalliseen tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitteluun. Seuraa koulutuskalenteria, tilaa koulutus organsiaatioonne tai ole yhteydessä asiantuntijaamme. Tervetuloa mukaan myös yhdenvertaisuusverkostoomme kohtaamaan muita teeman parissa toimivia!

# data[].attributes.attachment_link.description
Kannustamme nuorisoalan organisaatioita koosta riippumatta tekemään suunnitelman tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden edistämiseksi omassa toiminnassa. Muutos tapahtuu harvoin ilman aktiivisia tekoja ja yhteisiä sopimuksia! Oman toiminnan arviointi ja kehittäminen yhdenvertaisuuden näkökulmasta auttavat luomaan toimintaympäristöstä ja yhteisöstä avoimemman, turvallisemman ja saavutettavamman kaikille. Yhdenvertaisuussuunnittelu tarkoittaa sitä, että organisaatio arvioi toimintaansa ja valitsee tavoitteet ja toimenpiteet, joilla aikoo edistää yhdenvertaisuutta toiminnassaan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Voit viettää Tulevaisuuspäivää myös muina vuodenpäivinä alla olevan materiaalin avulla.

Kansallinen Tulevaisuuspäivä

Kunnissa paikallisia tulevaisuuskeskusteluja voidaan järjestää kouluissa sekä kuntalaisten, kuntapäättäjien ja työntekijöiden kanssa.

Koulut ovat täynnä tulevaisuuden tekijöitä. Oppilaitokset ovat avainasemassa tulevaisuusajattelun ja tulevaisuuslukutaidon edistämisessä. Tulevaisuuskeskustelut ovat hyvä tapa yhdistää oppimiseen ja koulutyöhön kiinnostavia uudenlaisia teemoja ja sisältöjä.

Kunnissa tulevaisuuskeskusteluja voidaan myös järjestää kuntalaisten, kuntapäättäjien ja työntekijöiden kanssa. Tulevaisuuden kuntaa tehdään jo tänään. Tämän päivän päätöksillä ja teoilla on vaikutusta siihen, minkälaiseksi kunta kehittyy tulevaisuudessa.

Tulevaisuuskeskustelut ovat hyvä tapa osallistaa laajat joukot ja käydä yhteistä keskustelua kunnan toimintaan vaikuttavista muutosvoimista, visioida tulevaa ja ideoida uusia rohkeita ratkaisuja ja toimintatapoja. Tulevaisuuskeskustelujen kautta sisäistyy tulevaisuuden ennakointi ja tulevaisuuslukutaito osaksi jokapäiväistä ajattelua ja työtä, mikä edistää pitkäjänteistä toimintaa ja päätöksentekoa.

Vinkkejä tulevaisuuspäivän viettoon Webinaarista

Webinaarissa kerrotaan vinkkejä Tulevaisuuspäivän viettoon ja vastaillaan mieltä askarruttaviin kysymyksiin.

Webinaarin voit katsoa täällä: https://www.youtube.com/watch?v=63YIfzrpB8Q

Esimerkkejä kuntien Tulevaisuuspäivän tapahtumista
Siikalatvan kunnan Tulevaisuuskuva 2023 -video.
Järjestä tulevaisuuskeskustelu valmiiden materiaalien avulla

Tulevaisuuspäivän tilaisuudet voivat olla suuria tai pieniä, virallisia tai epävirallisia, julkisia tai sisäisiä keskustelutilaisuuksia.

Tulevaisuuskeskustelu voi olla esimerkiksi suuri julkinen tilaisuus kuntalaisille ja kuntapäättäjille.
Tai se voi olla kuntapäättäjien oma tilaisuus tai vaikkapa työntekijöistä koostuvan tiimin kahvipöytäkeskustelu.

Tulevaisuuskeskustelu on helppo järjestää valmiiden materiaalien avulla. Kouluissa oppilaiden kanssa järjestettävään tulevaisuuskeskusteluun löytyy omat materiaalit. Kuntalaisten, kuntapäättäjien ja kunnan työntekijöiden kanssa järjestettävään tulevaisuuskeskusteluun löytyvät omat materiaalit.

Lisätietoa, ilmoittautuminen ja Tulevaisuuspäivän materiaalit löytyvät osoitteesta www.tulevaisuuspaiva.fiexternal link.

Tulevaisuuspäivää järjestävät Tulevaisuuskoulu, Turun yliopiston Tulevaisuuden tutkimuskeskus sekä Futures Specialists Helsinki yhteistyössä Opetushallituksen, Kuntaliiton, Sitran, Laurean ja lukuisten muiden yhteistyökumppaneiden kanssa.

Tulevaisuus ei tule, se tehdään - yhdessä. Tule sinäkin mukaan keskustelemaan vaihtoehtoisista tulevaisuuksista Tulevaisuuspäivänä!

Kuntalainen, kuntapäättäjä tai kuntatyöntekijä! Oletko järjestämässä omaa Tulevaisuuspäivän tapahtumaa? Tai oletko kiinnostunut, mutta et ole vielä varma mitä Tulevaisuuspäivän viettäminen tarkoittaa? Vai hämmentävätkö megatrendit ja heikot signaalit? Entä miten tulevaisuustaulukkoa käytetään?

# data[].attributes.attachment_link.description
Voit viettää Tulevaisuuspäivää myös muina vuodenpäivinä alla olevan materiaalin avulla. Kunnissa paikallisia tulevaisuuskeskusteluja voidaan järjestää kouluissa sekä kuntalaisten, kuntapäättäjien ja työntekijöiden kanssa. Koulut ovat täynnä tulevaisuuden tekijöitä. Oppilaitokset ovat avainasemassa tulevaisuusajattelun ja tulevaisuuslukutaidon edistämisessä. Tulevaisuuskeskustelut ovat hyvä tapa yhdistää oppimiseen ja koulutyöhön kiinnostavia uudenlaisia teemoja ja sisältöjä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Maailman terveyspäivää vietetään aina 7. päivä huhtikuuta, joka on myös vuonna 1948 perustetun Maailman terveysjärjestön perustamispäivä. Jokaisena vuonna terveyspäivälle on valittu erityinen terveydellinen teema.

Vuonna 2021 teemana on reilumman ja terveellisemmän maailman rakentaminen.

Terveyspäivän aikana on perinteisesti rohkaistu ihmisiä eri puolilla maailmaa osallistumaan yhteisöllisesti terveyttä edistäviin aktiviteetteihin. Tänä vuonna kampanjassa muistutetaan siitä, että terveyden suhteen maailma on edelleen epätasa-arvoinen. Koronapandemia on osoittanut, että osa maailman ihmisistä syntynyt ja kasvanut olosuhteissa, joissa hyvät terveyspalvelut ovat tarjolla. Samaan aikaan ihmisryhmät eri puolilla maailmaa joutuvat kamppailemaan oman päivittäisen toimeentulonsa, asumisensa ja koulutuksensa kanssa. Terveellinen ja turvallinen ympäristö ei ole kaikille itsestääänselvyys ja monet joutuvat elämään vailla puhdasta vettä ja ilmaa, ruokaturvaa ja terveyspalveluja.

"Se ei ole pelkästään epäreilua. Se on estettävissä." Tämä on YK:n viesti maailman terveyspäivänä. Koronapandemia on jättänyt jälkensä kaikkiin maihin, mutta eniten se vaikuttaa niihin yhteisöihin, jotka ovat jo valmiiksi vailla hyviä terveyspalveluja.
Teemapäivän kotisivu

# data[].attributes.attachment_link.description
Maailman terveyspäivää vietetään aina 7. päivä huhtikuuta, joka on myös vuonna 1948 perustetun Maailman terveysjärjestön perustamispäivä. Jokaisena vuonna terveyspäivälle on valittu erityinen terveydellinen teema. Vuonna 2021 teemana on reilumman ja terveellisemmän maailman rakentaminen. Terveyspäivän aikana on perinteisesti rohkaistu ihmisiä eri puolilla maailmaa osallistumaan yhteisöllisesti terveyttä edistäviin aktiviteetteihin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lukutaitopäivää vietetään 8. syyskuuta. Päivän tarkoituksena on muistuttaa kansainvälistä yhteisöä lukutaidon merkityksestä ja koulutuksen tärkeydestä kestävän tulevaisuuden rakentamisessa.

Lukutaito on ihmisoikeus, joka mahdollistaa yksilön kehityksen, kouluttautumisen ja täyden kapasiteetin hyödyntämisen. Lukutaito on avain parempaan terveyteen ja hyvinvointiin. Lukutaidolla on merkitystä sukupuolten välisen tasa-arvon, kestävän rauhan, kehityksen ja demokratian toteutumisen kannalta.

Koulutuksella on merkitystä erityisesti tyttöjen tulevaisuuden kannalta. Kouluakäyvä tyttö todennäköisesti avioituu vanhempana, saa vähemmän lapsia sekä kykenee huolehtimaan lapsistaan paremmin kuin kouluakäymätön.

Lukutaito on keskeinen tekijä kestävän kehityksen edistämisessä. Kestävän kehityksen neljännen tavoitteen päämääränä on taata kaikille avoin, tasa-arvoinen ja laadukas koulutus sekä elinikäiset oppimismahdollisuudet.

Tiesitkö, että:

Noin 91 prosenttia 15-24-vuotiaista nuorista osaa lukea. Lukutaidossa on kuitenkin suuria alueellisia eroja.

Huomattavista edistysaskelista huolimatta 260 miljoonaa 6-17-vuotiasta lasta ja nuorta ei edelleenkään käy koulua (tieto vuodelta 2017).

Vuonna 2015 yli 600 miljoonalta (55 prosentilta) peruskouluikäiseltä lapselta ja nuorelta puuttui riittävät perustaidot lukemisesta ja matematiikasta. Näistä noin kolmasosalla ei ollut pääsyä koulutukseen.

Koulunkäynnin ja lukutaidon aste on matala erityisesti Saharan eteläpuoleisen Afrikan maissa. Suuresta osasta kouluista puuttuvat muun muassa perusrakenteet ja -palvelut, kuten juomavesi, sähkö, tietokoneet ja internet sekä koulutetut opettajat.

Arviolta 750 miljoonaa aikuista ei osaa lukea. Kaksi kolmasosaa heistä on naisia.

Lähteet: United Nations Statistics Division, MDG report 2015, UNESCO Institute for Statistics-SDG, UNESCO Institute for Statistics

Teemapäivän kotisivu YK
Teemapäivän kotisivu Unesco

# data[].attributes.attachment_link.description
Lukutaitopäivää vietetään 8. syyskuuta. Päivän tarkoituksena on muistuttaa kansainvälistä yhteisöä lukutaidon merkityksestä ja koulutuksen tärkeydestä kestävän tulevaisuuden rakentamisessa. Lukutaito on ihmisoikeus, joka mahdollistaa yksilön kehityksen, kouluttautumisen ja täyden kapasiteetin hyödyntämisen. Lukutaito on avain parempaan terveyteen ja hyvinvointiin. Lukutaidolla on merkitystä sukupuolten välisen tasa-arvon, kestävän rauhan, kehityksen ja demokratian toteutumisen kannalta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Itsemurhien ehkäisypäivän tavoitteena on lisätä tietämystä itsemurhista, levittää tietoa ja vähentää itsemurhiin liittyvää leimautumista. Ennen kaikkea päivän tarkoituksena on tuoda esille sanomaa…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Maailman mielenterveyspäivää vietetään jälleen 10.10.2023 teemalla Mielenterveys on jokaisen oikeus.

Kuva: Vastavalo, Jani Kurkisuo

Mielenterveys on jokaisen oikeus

Maailman mielenterveyspäivänä 10.10. herätämme keskustelua siitä, että mielenterveys on jokaisen oikeus. Oikeus yhdenvertaisesti hyvään mielenterveyteen, mutta myös oikeus saada matalalla kynnyksellä tukea silloin, kun sitä tarvitsee. Kyse ei ole vain yksilöiden vaan koko yhteiskunnan asiasta, sillä pahoinvointi tulee kalliiksi.

Mielenterveyttä voi vahvistaa monella tavalla. Omista tunteista pitää voida puhua ja vaikeissa tilanteissa on saatava apua - matalalla kynnyksellä ja nopeasti. Usein olo helpottuu, kun joku kuuntelee.

Miten voit itse osallistua Maailman mielenterveyspäivään?

1. Sinä voit vaikuttaa. Kysy mitä kuuluu? Keskustele, kuuntele ja ole läsnä. Ohjaa tarvittaessa avun piiriin.

Omassa arjessasi sinä voit olla mukana lisäämässä keskustelua mielen hyvinvoinnin vahvistamisesta. Monet arjen pienet valinnat vaikuttavat omaan ja toisten mielenterveyteen. Mieti, miten voit omassa elämässäsi lisätä hyvää mieltä ja olla avuksi muille, kun he tarvitsevat tukea.

2. Jaa kampanjaviestiä sosiaalisessa mediassa

Mieti, mitkä ovat arjessa asioita, jotka vahvistavat mielen hyvinvointia tai vähentävät sitä. Kerro myös, mitä keinoja mielen hyvinvoinnin vahvistamiseksi itselläsi on? Entä mihin asioihin yhteiskunnassa toivoisit muutosta, jotta kaikkien meidän mielenterveys vahvistuisi.

Voit jakaa myös MIELI ry:n tuottamia tekstejä ja kuvia somessa Instagram, Facebook, Twitter #maailmanmielenterveyspäivä #vihreäävaloa

3. Järjestä vihreä valaistus 10.10. klo 18 tai koristaudu vihreään kampanjan aikana.

Maailman mielenterveyspäivän 10.10. iltana klo 18 alkaen valaistaan vihreällä valolla rakennuksia, ikkunoita tai vaikkapa itselle tärkeitä esineitä. Näytät kaikille tasa-arvoisesti vihreää valoa ja olet mukana edistämässä avoimempaa keskusteluympäristöä.

Koristaudu myös itse vihreään! T-paita, sukat, pipo? Mitä kaapista löytyy?

Jaa vihreät kuvasi ja toimintasi somessa tunnisteilla #maailmanmielenterveyspäivä #vihreäävaloa

4. Tue MIELI ry:n tekemää mielenterveystyötä.

Lahjoita 10 euroa mielenterveystyöhön:

Tekstaa MIELI numeroon 16499 tai

Lahjoita 10 euroa MobilePaylla: Avaa MobilePay. Syötä lahjoitettava summa. Syötä numeroksi: 50705. Hyväksy lahjoitus pyyhkäisemällä.

Muita lahjoitustapoja.

Vahvista mielenterveyttäsi

Sivua muokattu 4.10.2023

Lisää aiheesta

# data[].attributes.attachment_link.description
Maailman mielenterveyspäivän avulla halutaan herättää keskustelua henkisen hyvinvoinnin edistämisestä, mielenterveyden ongelmien ehkäisemisestä ja hoidosta.

# data[].attributes.body
Martat
Maa- ja kotitalousnaiset
Poliisi
Seurakunnat
Koulut
4H
Mannerheimin lastensuojeluliitto (MLL)

# data[].attributes.body
Liikenneturva
Ehyt
Seta
Hankkeet

# data[].attributes.body
Täältä löytyy säätiöitä, joilta voi hakea avustuksia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Meistä

Säätiöt ja rahastot ry (aiemmin Säätiöiden ja rahastojen neuvottelukunta) on suomalaisten apurahanjakajien yhdistys, Suomen ainoa säätiöiden etu- ja tukijärjestö. Yhdistykseemme kuuluu tällä hetkellä 214 jäsentä, kaikki Suomen merkittävät apurahasäätiöt.

Yksityisten säätiöiden merkitys yhteiskunnallemme on huomattava: vuonna 2020 yksinomaan jäsensäätiömme tukivat suomalaista tiedettä, taidetta ja kansalaistoimintaa 564 miljoonalla eurolla. Säätiöt ylläpitävät museoita ja säilyttävät merkittäviä muistiaineistoja. Säätiöt ovat mahdollistajia, jotka voivat parantaa maailmaa ja toteuttaa unelmia. Säätiöiden toimintaedellytyksistä huolehtiminen hyödyttää siten koko yhteiskuntaa.

23 säätiötä perusti Säätiöiden ja rahastojen neuvottelukunnan epäviralliseksi yhteistyöelimeksi 15.12.1970. Rekisteröity yhdistys siitä tuli loppuvuodesta 2003, kun 52 perustajatahoa allekirjoitti virallisen perustamiskirjan.

Yhdistys on osa kansallista säätiökenttää ja yleismaailmallista kolmatta sektoria. Toimimme yhdessä yhteiskunnallisten, tieteellisten, taiteellisten ja kulttuuristen instituutioiden sekä apurahansaajien kanssa. Säätiöt ja rahastot ry on Philean (Philanthropy Europe Association) ja maailmanlaajuisen WINGS:n jäsen.

Säätiöt ja rahastot ry on jäsentensä etujen ajaja ja puolustaja, kouluttaja ja sparraaja, tiedonvälittäjä ja keskustelufoorumi, tutkija ja julkaisija. Yhdistys toimii ennakoiden ja säätiökentän kehitystä ohjaten. Medialle ja suurelle yleisölle tarjoamme ajantasaista, tutkimukseen perustuvaa säätiötietoa ja kiinnostavia näkökulmia säätiöihin. Apurahanhakijat tuntevat meidät opastajana apurahakysymyksissä ja Aurora-tietokannan ylläpitäjänä.

Katso myös
Säätiöt ja rahastot ry:n esitykset ja aineistot Slideshare-palvelussa

# data[].attributes.attachment_link.description
Säätiöt ja rahastot ry (aiemmin Säätiöiden ja rahastojen neuvottelukunta) on suomalaisten apurahanjakajien yhdistys, Suomen ainoa säätiöiden etu- ja tukijärjestö. Yhdistykseemme kuuluu tällä hetkellä 214 jäsentä, kaikki Suomen merkittävät apurahasäätiöt. Yksityisten säätiöiden merkitys yhteiskunnallemme on huomattava: vuonna 2020 yksinomaan jäsensäätiömme tukivat suomalaista tiedettä, taidetta ja kansalaistoimintaa 564 miljoonalla eurolla.

# data[].attributes.body
Nuorisotyössä käytettävissä monia eri vaihtoehtoja Erasmus + -rahoituksesta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Euroopan unionin Erasmus+ -ohjelma tarjoaa nuorille, opiskelijoille ja aikuisille mahdollisuuksia kansainvälistymiseen ja rahoitusta kouluttautumiseen, opiskeluun tai harjoitteluun ulkomailla. Lisäksi ohjelma tarjoaa oppilaitoksille ja organisaatioille mahdollisuuden tehdä yhteistyötä kansainvälisten kumppaniensa kanssa. Tutustu tarkemmin, mitä plussaa sinä voit Erasmus+ -ohjelmasta saada!

# data[].attributes.attachment_link.description
Euroopan unionin Erasmus+ -ohjelma tarjoaa nuorille, opiskelijoille ja aikuisille mahdollisuuksia kansainvälistymiseen ja rahoitusta kouluttautumiseen, opiskeluun tai harjoitteluun ulkomailla. Lisäksi ohjelma tarjoaa oppilaitoksille ja organisaatioille mahdollisuuden tehdä yhteistyötä kansainvälisten kumppaniensa kanssa. Tutustu tarkemmin, mitä plussaa sinä voit Erasmus+ -ohjelmasta saada!

# data[].attributes.body
Alueesi Leader-ryhmän tarjoama rahoitus esim. Nuoriso-Leader
AVI:n avustukset
Kunnan avustukset

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skip to content

ympäristökasvatus | kestävyyskasvatus | biodiversiteettikasvatus | ilmastokasvatus | seikkailukasvatus | tiedekasvatus | kestävyysosaaminen | tulevaisuustaidot | luonto oppimisympäristönä

Tervetuloa MAPPAan. Täältä löydät tuhansia materiaaleja, menetelmiä, tapahtumia ja palveluita kootusti eri toimijoilta. Rekisteröitymällä palveluun voit tähdittää omat suosikkimateriaalisi, koota teemareppuja, suunnitella monialaisia oppimiskokonaisuuksia tai lisätä omia sisältöjäsi yhteiskäyttöön.

MAPPA on samalla näyteikkuna järjestöille, verkostoille, oppimateriaalien tuottajille, tiedeviestijöille, oppilaitoksille, julkisille organisaatiolle ja yrityksille. Voit lisätä avoimet ja maksuttomat sisällöt itse, kaupalliset yhteistyöt ylläpidon kautta.

MAPPAn ja sen sisältöjen kaupallinen käyttö ilman lupaa on kielletty. Käyttäjä arvioi itse materiaalin sopivuuden kulloiseenkin käyttötarkoitukseen. Julkaisijat vastaavat itse julkaisuistaaan.

Earth Hour - materiaalia kasvatukseen

Earth Hour -ilmastotapahtuman käsittelyä tukevaa materiaalia

Lue lisää

Linturetkikone

Luo linturetki valitsemalla paikkakunta ylläolevasta laatikosta. Retkikone näyttää sinulle helposti tunnistettavia lintulajeja, joita on juuri tällä hetkellä helppo havaita lähiluonnossa hyödyntämällä laji.fi -palvelun havaintotietoja reaaliaikaisesti.

Lue lisää

Kestävyyden tiekartta

Kestävyyden tiekartta ohjaa sinua kohti kestävämpää päiväkotia, koulua tai yliopistoa. Voit aloittaa tutkimusmatkan katsomalla lyhyen videon, tutustua Eurooppalaiseen kestävyysosaamisen viitekehykseen GreenCompiin tai sukeltaa tiekartan eri osa-alueisiin. Hyvää matkaa kestävämpään tulevaisuuteen!

Lue lisää

Uusimmat materiaalit

Ympäristötoiminta nuorisotyössä

Tämä on videosarja, joka on opinnäytetyön tuotos. Aiheena on ympäristökasvatus nuorisotyössä, ilmastoahdistus ja käytännön läheisiä ympäristötoiminnan vinkkejä nuorisotoimintaan. Tekstitys myös englanniksi.

Uutta tapahtumakalenterissa

Tietoisku: Kasvien kasvatuskokeita ja retkiä

Lue lisää

Tietoisku: muurahaistutkimuksia webinaari

Lue lisää

Metsäkoulu Kävyn opettajaretki

Lue lisää

Tukijat

# data[].attributes.attachment_link.description
Täältä löydät tuhansia materiaaleja, menetelmiä, tapahtumia ja palveluita kootusti eri toimijoilta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tältä sivulta löydät erilaisia harjoituksia, joiden avulla voit tarkastella ja käsitellä omia ympäristötunteitasi tai työskennellä ryhmän kanssa. Harjoitukset voivat olla keskenään hyvin erilaisia. Jokaisen harjoituksen lopussa on erilaisia avainsanoja (esim. #mindfulness tai #kirjoittaminen). Voit etsiä samankaltaisia harjoituksia klikkaamalla avainsanoja.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tältä sivulta löydät erilaisia harjoituksia, joiden avulla voit tarkastella ja käsitellä omia ympäristötunteitasi tai työskennellä ryhmän kanssa. Harjoitukset voivat olla keskenään hyvin erilaisia. Jokaisen harjoituksen lopussa on erilaisia avainsanoja (esim. #mindfulness tai #kirjoittaminen). Voit etsiä samankaltaisia harjoituksia klikkaamalla avainsanoja.

# data[].attributes.body
Selviytyjät-ryhmät

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Arvioinnin tulokset tiivistettynä **

Projektin tavoitteena oli kiusattujen nuorten itsetunnon, mielialan ja elämänhallinnan taitojen vahvistuminen kehitetyn vertaisryhmän avulla. Kohderyhmälle toteutetussa loppukyselyssä (n=51) arvioitiin suoraan mielialan ja itsetunnon kohentumista. Elämänhallinnan osa-alue on laaja ja sen kohentumista arvioitiin osatekijöiden kautta kuten mielialan tai tunteiden -, ajatusten -, sosiaalisten suhteiden hallinnan kautta. Tavoitteiden toteutumista arvioitiin asteikoilla 1-5 jossa 1=ei lainkaan samaa mieltä ja 5= täysin samaa mieltä.

Yksi tärkeä elämänhallinnan osa alue kiusatuilla liittyy ryhmäkokemuksiin, ja sillä tutkimusten mukaan kiusatut ovat menettäneet luottamuksen vertaisiin ja ryhmiin. Nuorille toteutetun alkukyselyn mukaan nuoret pitivät tärkeänä erityisesti heidän tunteiden huomioonottamista ryhmässä. Tässä onnistuttiinkin erittäin hyvin, sillä 92% nuorista koki, että heidän tunteensa otettiin tässä ryhmässä huomioon. Nuorista 96% koki olleensa tervetullut ryhmään ja 92% koki ryhmän ilmapiirin olleen turvallinen. Nuoret kuvasivat teemaa avoimissa vastauksissa mm. " tuossa ryhmässä tuli sellainen tunne että oikeasti kuuluu johonkin porukkaan ja saa olla oma itsensä, minulle ei tullut sellaista tunnetta että pelottaa tai ahdistaa olla muiden ryhmäläisten kanssa." Vanhemmat kuvasivat, että nuori "oli innostunut lähtemään ryhmään" ja "hän tuli hyväksytyksi itsenään, sai olla mukana ryhmässä, jossa ei kiusattu."

Tutkimusten mukaan kiusatun nuoren sosiaaliset taidot, sosiaalinen rohkeus ja usko omiin kykyihin on laskenut. Alkukyselyn perusteella 79,2% nuorista koki tärkeäksi, että tässä ryhmässä pystyisi esittämään omia ideoita ja mielipiteitä, 90% ettei tuntisi jäävänsä tässä ryhmässä ulkopuoliseksi ja 74% että saisi uusia tuttavia ja ystäviä. Loppukyselyn perusteella tässä onnistuttiin hyvin sillä nuorista 88% koki voivansa esittää vapaasti ajatuksiaan ja mielipiteitään, 88% koki ettei jäänyt ryhmässä ulkopuoliseksi ja 70% koki tutustuneensa ryhmän aikana uusiin ihmisiin. Avoimissa vastauksissa nuoret kuvasivat saaneensa rohkeutta ja jämäkkyystaitoja. "En kuuntele muiden mielipiteitä vaan elän täysillä" sekä oivalluksia oman käyttäytymisen vaikutuksesta sosiaalisiin suhteisiin, "nyt voin estää suojamuurin rakentamisen ja olla avoimempi ja luottavaisempi". Vanhemmat kertoivat mm. että lapsi oli saanut uusia kavereita ja että "vieraitten ihmisten kysymyksiin vastaaminen/kohtaaminen näyttää helpottuneen"

Kiusaaminen vaikuttaa nuoren itsetuntoon ja itseluottamukseen. Nuorista 74% toivoi alkukyselyssä itsetuntonsa parantuvan ja 89% toivoi voivansa olla oma itsensä Selviytyjät -ryhmässä. Tässä onnistuttiin myös hyvin, sillä nuorista 88% koki, että tässä ryhmässä pystyi olemaan oma itsensä, 86% kertoi oppineensa, että on arvokas ja hyvä, 72% koki itsetuntonsa vahvistuneen ja itsestään vahvuuksia oli löytänyt 71%. Avoimissa vastauksissa nuoret kuvasivat mm: "nyt tiedän vahvuuksiani ja osaan hyödyntää niitä". Vanhemmat kertoivat nuoren saaneen rohkaisua uusiin tilanteisiin, nuorten olevan avoimempi ja itsevarmempi ryhmän ansiosta.

Tiedetään, että kiusaaminen aiheuttaa paljon negatiivisia tunteita ja käsittelemättömät tunteet voivat aiheuttaa masennusta. Tunnetaidot ovat myös merkittävä osa elämänhallinnan taitoja. Nuorista 79% koki alkukyselyssä tärkeänä, että heidän mielialansa kohenisi ja 70%, että saisi keinoja tunteiden käsittelyyn. Myös tämän tavoitteen osalta onnistuttiin hyvin, sillä 74% koki heidän mielialansa kohentuneen ryhmän takia. Nuoret kuvasivat mm. olen... "oppinut hyviä keinoja purkaa vihaa ja huonoa fiilistä. Vanhemmat arvioivat palautteen perusteella lapsen mielialan kohentuneen ryhmän aikana "Tuntuu, että lapsen kadonnut ilo on saanut nyt ryhmän myötä pulpahdella pintaan ja aiempi, nauravainen, iloinen lapsi on tullut edes hetkeksi takaisin".

Vertaisryhmän tarkoituksena on tarjota tukea kiusaamiskokemuksen käsittelyyn. Nuorista 70% piti tärkeänä että heidän kokemuksistaan oltaisiin kiinnostuneita, 69% että saisi keinoja kiusaamiskokemuksen käsittelyyn. Tässä onnistuttiin erinomaisesti. sillä nuorista 96% kertoi saaneensa kuulla muiden ajatuksia ja kokemuksia kiusaamisesta, 80% koki että heidän omista kokemuksistaan oltiin kiinnostuneita ja 72% kertoi saaneensa keinoja kiusaamiskokemuksen käsittelyyn. Nuoret kuvasivat mm. "ajattelen että ajatukseni ja tunteeni omia kiusaamiskokemuksia kohtaan ovat hellempiä ja hyväksyviä kuin ennen ryhmää." Vanhemmat kuvasivat mm. että "keskustelut ryhmäläisten kanssa näytti lisäävän uskoa selviytymiseen".

Alkukyselyssä 71% nuorista toivoi ryhmätoiminnan helpottavan arjessa jaksamista ja vanhemmat kertoivat palautteissa arjen helpottaneen "kotona vaikutus päivittäiseen toimintaan eli asiat sujuu sutjakammin" ja "ryhmän myötä tuli myös vähän lisää uskallusta ja oma-aloitteellisuutta vapaa-ajalla." "Lisäksi uudet harrastukset alkoivat kiinnostamaan." Arjen sujuminen korostui pitkän aikavälin vaikutuksissa, joita kysyttiin vuosien 2017-2019 aikana ryhmiin osallistuneilta nuorilta keväällä 2020 vapaamuotoisten Teams -haastatteluiden avulla. Kahdeltatoista haastatteluun halunneelta nuorelta kysyttiin; Miten heillä on mennyt ryhmän jälkeen koulussa ja vapaa-ajalla, miten he itse kokivat, että ryhmä vaikutti ja vieläkö he kokevat tarvitsevansa tukea kiusaamiskokemustensa käsittelyyn. Kaikki haastateltavat kokivat ryhmän aiheuttaneen jotain positiivista. Seitsemän nuorta kuvasi sitä, että koulussa ja/tai kaverisuhteissa on ryhmän jälkeen mennyt paremmin. Nuoret kuvasivat helpotusta mm. ruokalaan menossa, luokan poikien kanssa toimisessa tai uusiin kavereihin tutustumisessa. Kaikki kuvasivat, että ryhmässä puhuminen ja muiden tarinoiden kuuleminen oli auttanut selviämään omien kokemusten kanssa. Kaksi kahdestatoista toivoi yksilöohjausta lisätueksi omien kokemusten käsittelyyn.

# data[].attributes.attachment_link.description
Arvioinnin tulokset tiivistettynä ** Projektin tavoitteena oli kiusattujen nuorten itsetunnon, mielialan ja elämänhallinnan taitojen vahvistuminen kehitetyn vertaisryhmän avulla. Kohderyhmälle toteutetussa loppukyselyssä (n=51) arvioitiin suoraan mielialan ja itsetunnon kohentumista. Elämänhallinnan osa-alue on laaja ja sen kohentumista arvioitiin osatekijöiden kautta kuten mielialan tai tunteiden -, ajatusten -, sosiaalisten suhteiden hallinnan kautta.

# data[].attributes.body
https://www.kuopio.fi/uploads/2023/02/kiitos-kaveruudelle-kasikirja.pdf
Kiitos kaveruudelle-kirja

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Liikenneturvallisuusviikon tavoitteena on innostaa opettajia, oppilaita ja opiskelijoita huoltajineen kaikilla kouluasteilla ottamaan syksyn teemaviikon aikana liikenneturvallisuusasiat käsittelyyn.

Viikolla 37, eli 13.-17.9.2021 vietettävän liikenneturvallisuusviikon teemana on "Näe ja näy".;Teeman avulla halutaan nostaa esiin turvallista liikkumista monesta eri näkökulmasta:

Näy pimeässä: Iltojen ja aamujen pimetessä on tärkeä huolehtia siitä, että tulee nähdyksi. Liikenneturvallisuusviikolla käsitellään hämärän aikaan ja pimeällä liikkumista, heijastimen käyttöä sekä pyörän valojen merkitystä.

Näe ympäristösi - ole tarkkaavainen: Tarkkaavaisuus on yksi turvallisen liikkujan tärkeimmistä taidoista. Puhelimen käyttö liikenteessä vaikuttaa kykyyn tehdä havaintoja ja liikkua turvallisesti. Liikenneturvallisuusviikolla käsitellään puhelimen käyttämistä liikenteessä sekä tarkkaamattomuuden vaikutuksia turvallisuuteen.

Näe koululainen liikenteessä: Liikenneturvallisuusviikolla muistutetaan myös kaikkia aikuisia huomioimaan erityisesti koululaiset liikenteessä. Huomiota kiinnitetään myös saattoliikenteen turvallisuuteen ja siihen, miten aktiivisia koulumatkoja voisi tukea.

Lasten ja nuorten osallisuus on tärkeää liikennekasvatuksen toteuttamisessa, sillä liikennekasvatus on vaikuttavinta silloin, kun siinä huomioidaan lasten ja nuorten oma lähiympäristö ja kokemukset. Liikenneturvallisuusviikon suunnittelussa ja toteuttamisessa on heti alkuvaiheesta alkaen hyvä miettiä, miten oppilaiden osallisuus sekä omien kokemusten ja ideoiden huomioiminen tehdään mahdolliseksi. Myös yhteistyö koulun ja kodin sekä muiden lasten ja nuorten arjessa lähellä toimivien aikuisten välillä korostuu.

Virtuaalinen oppitunti 14.9.2021

Liikenneturva järjestää jo perinteeksi muodostuneen virtuaalisen oppitunnin osana valtakunnallisen liikenneturvallisuusviikon ohjelmaa tiistaina 14.9.2021. Tänä vuonna oppitunteja järjestetään kaksi, erikseen yläkouluille sekä toiselle asteelle suunnattuina. Oppituntien teemoina ovat erilaiset liikkumisvälineet, liikenteen säännöt sekä kuljettajan ajokunto.

Oppitunnit koostuvat Liikenneturvan asiantuntijoiden sekä heidän vierailijoidensa keskusteluista, jotka avaavat liikennesääntöihin, erilaisiin kulkupeleihin sekä päihteisiin liittyviä näkökulmia ja tuovat esiin keinoja turvallisten valintojen tekemiseen.

Oppituntien lopuksi ohjelmassa on "Kaverin puolesta kysyn" -osio, jossa Liikenneturvan asiantuntijat vastaavat nuorilta kerättyihin kysymyksiin turvallisesta liikkumisesta.

Oppitunti sopii hyvin osaksi esimerkiksi terveystiedon ja psykologian opetusta.

Liikenneturvallisuusviikon materiaalit

Näiltä sivuilta löydät sekä uudet vuoden 2021 materiaalit että jo vuonna 2020 käytössä olleet saman teeman materiaalit.

Jaa viikon tunnelmia sosiaalisessa mediassa

Vietetäänkö koulussanne Liikenneturvallisuusviikkoa? Laita tunnelmakuva sosiaaliseen mediaan tunnisteella #Liikenneturvallisuusviikko ja merkitsemällä julkaisuun @Liikenneturva - näin jaat kivoja liikennekasvatushetkiä muidenkin nähtäväksi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Liikenneturvallisuusviikon tavoitteena on innostaa opettajia, oppilaita ja opiskelijoita huoltajineen kaikilla kouluasteilla ottamaan syksyn teemaviikon aikana liikenneturvallisuusasiat käsittelyyn. Viikolla 37, eli 13.-17.9.2021 vietettävän liikenneturvallisuusviikon teemana on "Näe ja näy".;Teeman avulla halutaan nostaa esiin turvallista liikkumista monesta eri näkökulmasta: Näy pimeässä: Iltojen ja aamujen pimetessä on tärkeä huolehtia siitä, että tulee nähdyksi.

# data[].attributes.body
https://www.eratauko.fi/mika-eratauko/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Erätauko on keskustelumenetelmä, jota voi käyttää erilaisissa ryhmissä ja organisaatioissa. Erätauko-keskustelu sopii parhaiten 6-25 ihmiselle. Keskustelun aikana pyritään istumaan kasvotusten piirissä. Erätauko-keskustelu voi tapahtua myös etäyhteydellä.

Keskustelulla on ohjaaja, joka pitää huolta keskustelun rakentavasta ja tasavertaisesta ilmapiiristä. Tukea keskusteluun saadaan Erätauon Rakentavan keskustelun pelisäännöistä.

Psst! Jos olet ratkaisukeskeinen henkilö ja pohdit, että mitä hyötyä tästä kaikesta on, siirry saman tien sivun alalaitaan, josta löydät osion "Erätauon hyötyjä".

Voit käyttää Erätaukoa aina, kun tarvitaan aiheen syvempää ymmärrystä tai erilaisten ihmisten tasavertaista kohtaamista - esimerkiksi osana luottamuksen rakentamista, valmistelua, päätöksentekoa tai kun haluat tuoda erilaisia ihmisiä yhteen.

Erätauko-keskustelu kannattaa pitää erillään neuvottelusta tai päätöksentekohetkestä. Käytä Erätaukoa sen sijaan niiden osana tai prosessin aluksi, kun on tarve ymmärtää paremmin esimerkiksi erilaisten ihmisten näkemyksiä, itse aihetta tai toimintaympäristöä.

Erätauon lähestymistapa on dialogi, joka on rakentava ja tasavertainen tapa keskustella. Dialogissa tähdätään aiheen, toisten ihmisten tai itsen parempaan ymmärtämiseen, mutta ei yksimielisyyteen tai nopeisiin ratkaisuihin. Parhaimmillaan dialogissa syntyy ennalta-arvaamattomia oivalluksia ja uutta ajattelua.

Erätauko-keskustelumenetelmä sopii lähes kaikille, jotka haluavat käydä dialogia tärkeistä asioista muiden kanssa. Keskustelun osallistujilta ei tarvita asiantuntemusta tai aikaisempaa kokemusta. Keskusteluun on hyvä varata aikaa. Yleensä Erätaukoon kannattaa varata kolmisen tuntia, mutta esimerkiksi kouluissa ja oppilaitoksissa voi toimia myös 45 tai 75 minuutin Erätauko.

Erätauko-menetelmään kuuluu tietyt, toistuvat osiot. Kutsumme tätä Erätauko-kaavaksi. Sivuiltamme löytyvien työkalujen avulla voit harjoitella Erätauko-keskustelun ohjaamista pienin askelin. Ohjaajan tueksi olemme tehneet erilaisia ja eri mittaisia keskustelun käsikirjoituksia, joita voit muokata keskusteluusi sopivaksi. Erätaukoa voi ja kannattaa muokata tarvittaessa.

Erätauko-menetelmä on kehitetty Sitrassa vuosina 2016-2019. Nyt Erätauko-menetelmän kehittämisestä ja käytön laajentamisesta vastaa Erätauko-säätiö yhdessä eri yhteistyökumppaneiden kanssa.

Erätaukoa käyttää ja on käyttänyt jo yli 400 eri organisaatiota ja toimijaa. Mukana on ollut jo 100 000 osallistujaa!

Mukana erätaukoilemassa on jo esimerkiksi Allianssi, Valtioneuvoston kanslia, Kansanvalistusseura, Kalliolan Setlementti, Helsingin, Lahden, Espoon, Hämeenlinnan, Oulun, Turun, Tampereen, Jyväskylän ja Tuusulan kunnat ja kaupungit, Suomen Punainen Risti, Vanhempainliitto, Opetushallitus, Suomen Partiolaiset - Finlands Scouter, Yksittäistapaus -vaikuttavuuskampanja, Oikeusministeriö, Ympäristöministeriö, Ulkoministeriö ja Suomen suurlähetystöt maailmalla, Eläkeliitto, Opintokeskus Sivis, Suomen ev.lut. kirkko ja eri hiippakunnat sekä seurakunnat, Valtiovarainministeriö, Osallistava yhteisö -hanke Ruoka-avun toimijoiden tueksi, Bildningsalliansen ja Svenska Folkskolans Vänner sekä eri koulut ja oppilaitokset eri puolilta Suomea!

# data[].attributes.attachment_link.description
Erätauko on uusi tapa käynnistää ja käydä rakentavaa yhteiskunnallista keskustelua - mahdollisuus pysähtyä ja harkita asioita rauhassa.

# data[].attributes.body
https://po1nt.fi/emc2/

# data[].attributes.body
Vaikuta-teemapäivät
http://www.nuortensuomi.fi/vaikuta-teemapaiva/

# data[].attributes.body
http://www.nuortensuomi.fi/nuorisofoorumi/

# data[].attributes.body
Tapahtumatuottaminen
Kokoukset, kuulemiset ja muut päätöksenteon menetelmät

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto ry.

Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto - Nuva ry. on nuorten osallisuuden asiantuntija. Vuonna 1998 perustettu järjestö toimii Suomen nuorisovaltuustojen ja muiden vastaavien nuorten vaikuttajaryhmien koulutus- tiedotus-, edunvalvonta- ja yhteistyöjärjestönä. Nuva ry. edistää nuorisovaltuustojen asemaa ja parantaa nuorten mahdollisuuksia osallistua ja vaikuttaa.

Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto ry. | Lapinrinne 2, Helsinki, Suomi

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto - Nuva ry. on nuorten osallisuuden asiantuntija. Vuonna 1998 perustettu järjestö toimii Suomen nuorisovaltuustojen ja muiden vastaavien nuorten vaikuttajaryhmien koulutus- tiedotus-, edunvalvonta- ja yhteistyöjärjestönä. Nuva ry. edistää nuorisovaltuustojen asemaa ja parantaa nuorten mahdollisuuksia osallistua ja vaikuttaa. Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto ry. | Lapinrinne 2, Helsinki, Suomi

# data[].attributes.body
https://openilmasto-opas.fi/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miksi opas on tehty?

Idea oppaan toteutuksesta syntyi havainnosta ja tutkimustuloksista, joiden mukaan opettajien ilmastonmuutokseen liittyvät tiedot ja taidot ovat usein puutteellisia. Vaikka ilmastonmuutos on hyvin monitieteinen ilmiö ja siihen liittyvät aiheet kytkeytyvät luontevasti jokaisen koulussa opetettavan oppiaineen oppisisältöihin, kokevat monien aineiden opettajat, että aihe ei kuulu heille. Myös kaupallisissa oppimateriaaleissa aiheen käsittely on usein puutteellista. Uudet opetussuunnitelmat kuitenkin velvoittavat opettajat käsittelemään aihetta koulussa laajasti, joten materiaalille on todellinen tarve.

Kuka materiaalia voi käyttää?

Oppaan tekstit ja tehtävät ovat opettajien, ympäristökasvattajien ja muiden aiheesta kiinnostuneiden käytössä avoimesti ja ilmaiseksi CC BY-NC -lisenssin mukaisesti. Oppaan tekstimateriaalia saa siis hyödyntää epäkaupallisesti, sekä muokata haluamallaan tavalla, kunhan mainitsee lähteen.

Oppaan kuvat ovat kuvapalvelu Flickristä. Ne ovat Creative Commons -lisensoituja kuvia ja siten sellaisenaan opettajien käytössä ilmaiseksi. Tarkistathan kuitenkin muokkausoikeudet ja kaupallisen käytön oikeudet jokaisen kuvan kohdalta erikseen. Huomaa myös, että oppaan päivityksen yhteydessä kesällä 2019 oppaaseen lisättiin joitakin kuvia, jotka eivät löydy Flickr-palvelusta.

Miten opasta kannattaa käyttää?

Opas on suunniteltu siten, että aineopettaja löytää siitä mahdollisimman helposti juuri oman oppiaineensa näkökulmasta olennaisimmat ilmastonmuutokseen liittyvät asiat. Lisäksi oppaasta löytyy vinkkejä monialaiseen ilmasto-oppimiseen, sekä ilmastokasvatukseen alakoulussa.

Kokonaiskuvan saamiseksi on suositeltavaa lukea heti alkuun ilmastokasvatuksen perusteista, sekä Mikä ilmastostonmuutos? -teksti, jossa on selitetty ilmiön eri puolia tiiviissä muodossa. Lisäksi kannattaa ainakin vilkuilla myös oman oppiaineen näkökulmasta läheisten muiden oppiaineiden tekstejä, sekä joidenkin hyvin erilaisten aineiden tekstejä. Esimerkiksi kemian opettajan kannattaa lukaista läpi myös fysiikan ja biologian tekstit, sekä vilkuilla yhteiskuntaopin ja musiikin materiaaleja.

Kuka oppaan on toteuttanut?

Oppaan on toteuttanut ympäristökasvattaja Pinja Sipari Maj ja Tor Nesslingin säätiön apurahalla. Pinja kehitti hankkeen idean, hallinnoi sitä, sekä tuotti pääosan oppaan teksteistä ja keräsi tehtävät ja kuvituksen. Sisältöjen ideointiin ja kommentointiin osallistui hankkeen aikana yli sata suomalaista ilmasto- ja kasvatusalan toimijaa opettajista tutkijoihin ja kansalaistoimijoihin. Osallistuminen oli mahdollista hankkeen puitteissa järjestetyissä avoimissa työpajoissa, sekä sähköisesti lähes koko hankkeen ajan.

Milloin opas on tehty?

Materiaali on koottu alkuvuoden 2016 aikana ja se julkaistiin elokuussa 2016. Materiaalia pyritään mahdollisuuksien mukaan ja vapaaehtoisvoimin päivittämään toisinaan.

Kesällä 2019 oppaaseen tehtiin hiukan suurempi päivitys Opetushallituksen tuella. Tuolloin oppaaseen lisättiin yhteiskunnallisen vaikuttamisen näkökulmaa sekä ilmastoahdistukseen liittyvää tietoa. Lähes kaikkien oppiaineiden sivuille tehtiin joitakin lisäyksiä tai päivityksiä kyseiselle oppiaineelle ominaisista näkökulmista. Eniten päivityksiä tehtiin biologian, terveystiedon, psykologian, äidinkielen ja kirjallisuuden, elämänkatsomustiedon, kuvataiteen ja yhteiskuntaopin sivuille.

Oppaan voi myös tulostaa

Materiaali on koottu myös pdf-versioksi, jonka voi tarvittaessa tulostaa vaikkapa opettajanhuoneen pöydälle selailtavaksi. Nettiversio suorine linkkeineen on kuitenkin useimmissa tilanteissa paperiversiota toimivampi ja on hyvä huomata, että pdf-versioon ei ole tehty päivityksiä syksyn 2016 jälkeen. Jos haluat mainostaa opasta koulussasi tai muissa sopivissa paikoissa, voit koko oppaan sijaan tulostaa myös sivuston A4-kokoisen mainosjulisteen.

Lataa tulostettava pdf-versio

Lataa tulostettava mainosjuliste

Kiitokset

Materiaalin toteutukseen osallistui yli sata ilmasto- ja kasvatusalan toimijaa, joille kaikille kuuluu valtavan suuri yhteiskiitos! Lisäksi erityiskiitoksen tuesta ja/tai aktiivisesta osallistumisesta ansaitsevat ainakin seuraavat henkilöt ja toimijat:
Maj ja Tor Nesslingin säätiö, Ilmari -hankkeen ohjausryhmä, Malva Green ja Luonto-Liitto, Maija Vuorjoki, Riitta Savikko, Laura Riuttanen, Mira Hulkkonen, Eero Hytönen, Jenni Minkkinen, Essi Aarnio-Linnanvuori, Hannele Cantell, Maria Kämäri ja Kirmo Kivelä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Miksi opas on tehty? Idea oppaan toteutuksesta syntyi havainnosta ja tutkimustuloksista, joiden mukaan opettajien ilmastonmuutokseen liittyvät tiedot ja taidot ovat usein puutteellisia. Vaikka ilmastonmuutos on hyvin monitieteinen ilmiö ja siihen liittyvät aiheet kytkeytyvät luontevasti jokaisen koulussa opetettavan oppiaineen oppisisältöihin, kokevat monien aineiden opettajat, että aihe ei kuulu heille.

# data[].attributes.headline
TEEMAT: Loma, lepo, mielekäs vapaa-aika, talous ja itsenäistyminen

# data[].attributes.subject
TEEMAT: Loma, lepo, mielekäs vapaa-aika, talous ja itsenäistyminen

# data[].attributes.body
https://www.hel.fi/static/liitteet-2019/KuVa/julkaisut/Jalkautuvan_nuorisotyon_kasikirja.pdf

# data[].attributes.headline
Materiaalivinkit: Walkers ja Wauto - liikkuva nuorisotyö

# data[].attributes.subject
Materiaalivinkit: Walkers ja Wauto - liikkuva nuorisotyö

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aseman Lapset ry tukee lasten ja nuorten tervettä kasvua sekä luontevaa vuorovaikutusta aikuisten kanssa. Teemme työtä lasten ja nuorten lisäksi myös heidän lähipiirinsä kanssa ja haluamme vaikuttaa yhteiskuntaan, jotta siitä tulisi nuorten hyvinvointia parantava. Vuonna 1990 perustettu Aseman Lapset on poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton valtakunnallinen järjestö.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tuemme lasten ja nuorten tervettä kasvua sekä luontevaa vuorovaikutusta aikuisten kanssa.

# data[].attributes.body
Kierrätysviikko, pyöräilyviikko, kirpparitapahtuma
Leffavinkki David Attendorough: A Life on Our Plane

# data[].attributes.body
European Youth Information Day — ERYICA

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
ERYICA - The European Youth Information and Counselling Agency

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
EYID 2022

2022 will be a year dedicated to youth. A year dedicated to those who restricted their desire to conquer the world for the social good. Young people are the future of Europe, but have a lot to say about today's decisions!

In a year in which both the European Commission and the Council of Europe will focus their efforts on giving young people's needs and rights a voice and bringing them to the forefront, the European Youth Information and Counselling Agency could not be less. ERYICA will rely on the European Youth Information Day campaign 2022 to advocate for young people's right to information. Apart from giving access to other rights, the right to information is a powerful tool to enhance participation and preserve democracy, human rights and fundamental freedoms.

We live in an increasingly divided society, and misinformation makes this breach deeper and deeper. Young people, as agents of change, have the right to be informed objectively and reliably, as well as the duty to make their opinions heard and to become responsible producers of content. We believe that young people nowadays can leave an important mark in society as previous generations did. For this reason, the first phase of the #EYID22 campaign will focus on highlighting youth movements that have changed history. Through a series of videos, we will showcase youth-led movements from the past and current century that were the prelude to some of the rights we have today.

The second phase aims to show the range of services offered by the information centres to young people in their daily lives. It demonstrates how the right to access complete and reliable information is fundamental to exercise other rights such as education, housing or health.

# data[].attributes.attachment_link.title
European Youth Information Day 2022- #EYID22 - ERYICA - The European Youth Information and Counselling Agency

# data[].attributes.attachment_link.description
2022 will be a year dedicated to youth. A year dedicated to those who restricted their desire to conquer the world for the social good. Young people are the future of Europe, but have a lot to say about today's decisions!

# data[].attributes.body
https://neuvokasperhe.fi/perhearki/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ruutuaika

Montako ruutulaitetta löytyy teidän kodistanne? Erilaiset ruudut ovat nykypäivänä yleisiä lähes jokaisessa perheessä. Digilaitteissa on hyviäkin puolia, mutta usein niistä aiheutuva viriketulva kuormittaa niin lasta kuin aikuistakin. Esimerkiksi lapsella jatkuva viriketulva näkyy väsymyksenä, ärtyisyytenä ja keskittymisen puutteena.

Olemme koonneet sivuillemme paljon vinkkejä, joiden avulla hallita ruutuaikaa. Voitte myös laatia yhdessä Meidän perheen ruutusopimuksen tai kokeilla haastaa itseänne: pystyttekö pitämään yhden kokonaan ruuduttoman päivän?
Tutustu osioon

Arkirytmi

Arjen tutut rutiinit luovat päiviin reipasta ryhtiä. Tuttu arki vahvistaa lapsen itseluottamusta ja lisää koko perheen jaksamista. Tutut rutiinit tuovat myös turvallisuuden tunnetta lapselle.

Tästä osiosta löydät muun muassa 10 vinkkiä perheen terveempään arkeen. Löydät myös kysymyksiä, joiden avulla voit pohtia lapsesi kanssa, miten päivä on sujunut ja mitkä ovat olleet parhaita hetkiä päivässä. Täyttäkää myös Meidän perheen digikortti, joka auttaa pysähtymään ja tarkastelemaan lempeästi omaa arkea tässä hetkessä.
Tutustu osioon

# data[].attributes.attachment_link.description
Hyvän mielen hetket on perhearjessa parasta! Käytännön vinkkejä arjen monenlaisiin teemoihin, kuten ruutuaikaan, tunnetaitoihin ja voimavaroihin.

# data[].attributes.headline
TEEMAT: Läheiset, yksinäisyys, hyvän tekeminen

# data[].attributes.subject
TEEMAT: Läheiset, yksinäisyys, hyvän tekeminen

# data[].attributes.body
https://neuvokasperhe.fi/lepo/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Perheet ovat toivoneet meiltä helppoja ja konkreettisia vinkkejä siihen, miten lisätä liikkumista perhearjen osaksi. Tältä sivulta löydätte runsaasti ideoita ja videoita perheliikuntaan niin sisällä kuin ulkona.

Toisaalta lapsiperheen arjessa lepo on tärkeä kulmakivi. Tältä sivulta löydät myös hengähdyshetkiä ja rauhoittumistaitoja kaikenikäisille. Millaiselta tuntuisi aikuisen ja lapsen yhteinen mindfulness-harjoitus?

# data[].attributes.attachment_link.description
Helppoja ja konkreettisia ideoita ja videoita perheliikuntaan. Tältä sivulta löydät myös tietoa lapsen unesta ja rentoutumisesta.

# data[].attributes.body
https://www.nuortennetti.fi/ihmissuhteet/kaverit/ystavyytta-voi-harjoitella/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Läheisten kavereiden tai perheen kanssa on yleensä helppoa olla. Heidän kanssaan voi olla oma itsensä, välillä fiksu ja filmaattinen, välillä vähemmän. Paljon vaativampia ovat ne
tilanteet, joissa ympärilläsi on puolituttuja joiden toivoisit pitävän sinusta. Silloin on löydettävä paikkansa ja saatava hyvä kontakti toisiin.

Puolituttujen tai tuntemattomien seurassa mielessäsi voi häivähtää ajatus "Tykkääköhän nuo minusta?", "Sanoinko jotain typerää?" tai muuta vastaavaa. Usein tutustumista helpottaa, että käyttäytyy ystävällisesti muita kohtaan ja on aidosti kiinnostunut muista ihmisistä. Kun tiedät olevasi riittävän hyvä tyyppi ja arvokas ihminen, et välitä siitä vaikka välillä sanoisitkin jotain tilanteeseen nähden hassua - jokainen meistä epäonnistuu toisinaan.

Jos haluat uusia kavereita, helpointa on aloittaa tutustuminen omiin luokkakavereihin ja puolituttuihin. Ihan uusia ystäviä voi saa esimerkiksi harrastusten parista. Voisitko aloittaa uuden harrastuksen, jossa tutustuisit ihmisiin? Tai löytyisikö netistä jokin keskustelupalsta, jonka kautta voit tutustua samoja asioita harrastaviin tai samoin ajatteleviin?

Ole rohkeasti oma itsesi. Yleensä ihmiset viihtyvät niiden seurassa, jotka hyväksyvät itsensä sellaisina kuin ovat. Älä siis esitä olevasi muuta kuin olet.

Hymyile ja katso silmiin. Ihmiset lähestyvät helpommin hymyilevää ihmistä kuin synkistelevää tyyppiä.

Kysele avoimesti muiden kokemuksia ja mielipiteitä. Kukaan ei pidä itseään täynnä olevista tyypeistä. Jos joku puhuu vain omista saavutuksistaan, muut tuntevat itsensä epävarmoiksi hänen seurassaan.

Hyväksy omat heikkoutesi ja puutteesi. Ne tekevät sinusta inhimillisen ja samalla pidetyn. Täydelliseltä vaikuttavat ihmiset ovat pelottavia.

Pyydä apua. Ihmiset pitävät siitä, että he voivat olla hyödyksi. Tarjoa myös omaa apuasi muille.

Tee aloite. Älä jää odottelemaan, että joku muu tulisi juttelemaan sinulle tai pyytäisi sinua kahville. Tee itse ensimmäinen siirto.

Älä määräile. Kukaan ei tykkää tyypistä, joka aina määrää mitä tehdään. Ota myös kavereiden mielipiteet huomioon.

Kaikkien kanssa on hyvä tulla toimeen, vaikka kaikkien kanssa ei tarvitse olla kaveri. Hyväksy myös erilaiset mielipiteet ja katsomukset. Voit vaikka oppia niistä jotain.

Sysmän tukioppilaiden mahtavia vinkkejä Kaveriviikolle. Voisiko teidän koulussa olla Kaveriviikko?

# data[].attributes.attachment_link.title
Ystävyyttä voi harjoitella - Nuortennetti

# data[].attributes.attachment_link.description
"Onneksi uskalsin mennä juttelemaan sille! Nyt ollaan parhaita kavereita." Läheisten kavereiden tai perheen kanssa on yleensä helppoa olla. Heidän kanssaan voi olla oma itsensä, välillä fiksu ja filmaattinen, välillä vähemmän. Paljon vaativampia ovat ne tilanteet, joissa ympärilläsi on puolituttuja joiden Jatka Ystävyyttä voi harjoitella lukemista →

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Ihmisoikeuskeskus / Människorättscentret / Human Rights Centre

# data[].attributes.attachment_link.description
På Svenska In English Vuosittain 10. joulukuuta vietettävän YK:n ihmisoikeuksien päivän tavoite on juhlistaa niitä oikeuksia, joista nautimme päivittäin. Päivä muistuttaa myös oikeuksien mukana…

# data[].attributes.body
International Day of Families | United Nations

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mediat ja digitaalisuus ovat lähes jokaisen arjessa ja elämässä läsnä päivittäin. Käytämme toistemme kanssa viestimiseen erilaisia mediavälineitä, etsimme ja jaamme tietoa median avulla ja hoidamme asioita erilaissa mediavälitteisissä ympäristöissä. Mediaa on kaikkialla ja jokaisella ihmisellä on oikeus olla osallisena mediakulttuurista.

Hyvällä mielellä median kanssa -tehtäväkokonaisuus on tehty niitä oppijoita ajatellen, joille voi olla hyötyä selkeästi etenevistä ja selkokielisistä tehtävistä. Tehtävissä on otettu huomioon erilaisia oppimisen ja kommunikaation haasteita sekä erityistarpeita oppimisen järjestämiseen. Tehtävien kohderyhmänä ovat erityisesti 12-18 -vuotiaat ja heidän kasvattajansa, mutta tehtäviä voidaan hyödyntää myös nuorempien tai vanhempien oppijoiden kanssa. Kaikki tehtävät ovat selkokielisiä ja jokainen tehtävä sisältää myös selkokielistä tietotekstiä käsiteltävän aiheen ympäriltä.
Eri tehtävät jakautuvat kolmeen keskeiseen medialukutaidon alueeseen:

tulkinta ja arviointi

median tuottaminen ja

toiminta mediaympäristössä

Jokaisesta osa-alueesta on kaksi tehtävää. Tehtäviä voidaan hyödyntää useissa eri oppimisen ja ohjauksen tilanteissa, esimerkiksi perusopetuksessa monilukutaidon laaja-alaisen oppimisen (L4) kontekstissa, toisen asteen opinnoissa tai nuorisotyössä. Tehtäviä voi tulostaa paperille tai käyttää sähköisesti.

Tehtäväkokonaisuuden aineisto pohjautuu Kansallisen audiovisuaalisen instituutin (KAVI) tuottamiin mediakasvatusmateriaaleihin.
Ideointi ja selkokielinen mukautus:
Paula Jägerhorn ja Sakari Kilkki, Opike, Kehitysvammaliitto ry.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hyvällä mielellä median kanssa - Mediataitokoulu

# data[].attributes.attachment_link.description
Mediat ja digitaalisuus ovat lähes jokaisen arjessa ja elämässä läsnä päivittäin. Käytämme toistemme kanssa viestimiseen erilaisia mediavälineitä, etsimme ja jaamme tietoa median avulla ja hoidamme asioita erilaissa mediavälitteisissä ympäristöissä. Mediaa on kaikkialla ja jokaisella ihmisellä on oikeus olla osallisena mediakulttuurista. Hyvällä mielellä median kanssa -tehtäväkokonaisuus on tehty niitä oppijoita ajatellen, joille voi olla hyötyä selkeästi [...]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
YK:n yleiskokous hyväksyi 10. päivä joulukuuta vuonna 1948 ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ( julistus suomeksi). Vuonna 1950 yleiskokous julisti joulukuun kymmenennen päivän ihmisoikeuksien päiväksi.

Ihmisoikeuksien päivän tavoitteena on juhlistaa niitä oikeuksia, jotka on turvattu kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa jokaiselle ihmiselle. Päivän tavoitteena on lisäksi muistuttaa oikeuksiin liittyvistä velvollisuuksista, ja jokaiselle kuuluvasta vastuusta edistää ihmisoikeuksia maailmanlaajuisesti.

Ihmisoikeuksien suojelu ja niiden toteutumisen edistäminen ovat YK:n ydintehtäviä. Ihmisoikeudet ovat läpileikkaavasti läsnä koko YK-järjestelmässä, kestävän kehityksen tavoitteissa sekä rauhan ja turvallisuuden kysymyksissä.

Tiesitkö, että

YK:n pakolaisjärjestö UNHCR:n mukaan maailmassa on tällä hetkellä enemmän pakolaisia kuin koskaan aiemmin. Yli 70 miljoonaa ihmistä on joutunut pakenemaan sotaa, vainoa ja konflikteja.

Konfliktit lisäävät myös ihmiskaupan riskiä. Ihmiskauppa on vakava ihmisoikeusrikos ja sitä ilmenee eri muodoissa, kuten pakottamisena prostituutioon, rikolliseen toimintaan, pakkotyöhön tai lapsisotilaaksi. Suurin osa ihmiskaupan uhreista on naisia ja tyttöjä. Suurin osa tunnistetuista ihmiskauppatapauksista liittyy seksuaaliseen riistoon.

YK:n yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista hyväksyttiin joulukuussa 2006 YK:n yleiskokouksessa. Se on ensimmäinen kattava 2000-luvun ihmisoikeussopimus. Suomi allekirjoitti yleissopimuksen ensimmäisten joukossa jo toukokuussa 2007, mutta se tuli voimaan vasta kesäkuussa 2016.

Lähteet: Maailma.net , UNHCR

# data[].attributes.attachment_link.description
YK:n yleiskokous hyväksyi 10. päivä joulukuuta vuonna 1948 ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ( julistus suomeksi). Vuonna 1950 yleiskokous julisti joulukuun kymmenennen päivän ihmisoikeuksien päiväksi. Ihmisoikeuksien päivän tavoitteena on juhlistaa niitä oikeuksia, jotka on turvattu kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa jokaiselle ihmiselle. Päivän tavoitteena on lisäksi muistuttaa oikeuksiin liittyvistä velvollisuuksista, ja jokaiselle kuuluvasta vastuusta edistää ihmisoikeuksia maailmanlaajuisesti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tulevaisuustietoa

Kiinnostuitko tulevaisuudesta ja haluat tietää lisää? Olemme koonneet tälle sivulle linkkejä ja vinkkejä hyviin ja helposti lähestyttäviin tulevaisuuslähteisiin meiltä ja maailmalta.

Luettavaa:

Tulevaisuuden tutkimuskeskuksen Tulevaisuusohjaus-sivustolle on kerätty tietoa tulevaisuusorientoituneesta opinto-ohjauksesta sekä yksilöohjaukseen ja ryhmätyöskentelyyn sopivia tehtäviä, jotka tukevat tulevaisuusajattelua.

Tulevaisuuden tutkimuskeskus: Nuorten tulevaisuuskuvat 2067 - Näkökulmia suomalaisen yhteiskunnan kehittämiseksi -raportti kuvaa nuorten toivottavina ja todennäköisinä pitämiä toimeentuloon, asumiseen ja elämäntapaan liittyviä tulevaisuuskuvia.

Sitra & Demos Helsinki: Hyvinvoinnin seuraava erä. Ennakointijulkaisut tarjoavat näkökulmia käynnissä olevaan yhteiskunnalliseen murrokseen ja sen vaikutuksiin.

Sitra: Megatrendit. Vuosittain julkaistava trendilista esittää yhden tulkinnan globaalien muutosilmiöiden suunnista - megatrendeistä.

Tulevaisuuskasvatus - passi tulevaisuuteen on raportti, joka kertoo Opetushallituksen vuosina 2000-2006 toteuttamasta tulevaisuuskasvatushankkeesta, sen kehittämistyötäst ja käytännön saavutuksista.

Valtioneuvoston yhteiset muutostekijät kerää yhteen Suomen toimintaympäristön kannalta 15 keskeistä muutostekijää. Jokaisessa kortissa esitellään keskeinen tulevaisuuden muutos, sen näkymä noin vuoteen 2030 ja vaihtoehtoisia tulevaisuuskuvia muutokseen liittyen.

Hallituksen tulevaisuusselonteon 1. osa. Jaettu ymmärrys työn murroksesta rakentaa jaettua ymmärrystä työn murroksesta ja suomalaisen työn tulevaisuudesta. Selonteossa etsitään vastauksia laajoihin työn tekemisen tulevaisuutta luotaaviin kysymyksiin ja se tuottaa tietoa työn muutoksen merkityksestä

Kuunneltavaa ja katseltavaa:

Yle: Tehtävänä tulevaisuus -ratkaisuja ilmastonmuutokseen -paketissa kerrotaan jutuissa, videoissa ja podcasteissa, miten ilmastonmuutos vaikuttaa kaikkeen: suomalaisten syömiseen, asumiseen ja liikkumiseen.

Yle: Tulevaisuuksien historia -podcast-sarja pohtii historian ja tulevaisuuden rajapintoja ja vuoropuhelua.

Ennakointikupla on podcast-sarja tulevaisuuksientutkimuksesta. Eri jaksoissa käsitellään tulevaisuudentutkimusta erilaisista näkökulmista.

Sitran Hyvää huomista -podcastsarja kertoo, mihin olemme menossa ja miten voimme vaikuttaa huomisen maailmaan jo tänään.

Steal my job -podcastissa pohditaan työn ja teknologian tulevaisuutta.

TED Talk: Philip Zimbardo: The psychology of time

TED Talk: Dan Gilbert: The psychology of your future self

TED Talk: Anab Jain: Why we need to imagine different futures

TED Talk: What does the future look like (13 esitystä erilaisista tulevaisuusaiheista)

Toimijoita:

Tulevaisuuskoulu ry on lapsille ja nuorille tarkoitettu taiteellinen ja toiminnallinen tutkimusmatka vaihtoehtoisiin tulevaisuuksiin. Tulevaisuuskoulu kouluttaa myös opettajia sekä edistää yleistä tulevaisuuskasvatustietoisuutta.

Tulevaisuuden tutkimuskeskus on Turun yliopiston alaisuudessa toimiva monitieteinen akateeminen tutkimus-, koulutus- ja kehittämisorganisaatio, jonka johtoajatuksena on vastuullinen ja kestävä tulevaisuus. Tutkimus- ja kehittämistyön lisäksi Tulevaisuuden tutkimuskeskus tarjoaa tulevaisuudentutkimuksen opetusta, mm. kansainvälisen tulevaisuudentutkimuksen maisteriohjelman.

Tulevaisuuden tutkimuskeskuksen UNESCO-oppituoliprojektin Learning Society and Futures of Education tavoitteena on edistää globaalia tulevaisuuslukutaitoa Suomessa ja maailmalla. Projekti kehittää lukio-opetukseen ja muuten nuorille soveltuvia tulevaisuusajattelun menetelmiä.

OSATA -Oppimispolkuja tulevaisuuteen -hanke kehittää ammattiopistoissa tehtävää tulevaisuusohjaustyötä.

Sitra on aktiivinen tulevaisuudentekijä, joka tutkii, selvittää ja ottaa kumppanit eri sektoreilta mukaan ennakkoluulottomiin kokeiluihin ja uudistuksiin. Tulevaisuustyön tähtäimessä on Suomi, joka menestyy kestävän hyvinvoinnin edelläkävijänä.

Osaamisen ennakointifoorumi muodostuu yhdeksästä eri aloja edustavasta ennakointiryhmästä sekä ennakointiprosessia tukevasta ohjausryhmästä. Ennakointiryhmien sihteeristö koostuu Opetushallituksen asiantuntijoista.

Kansallinen ennakointiverkosto on Valtioneuvoston kanslian ja Sitran yhteistyössä koordinoima suomalaisten ennakoijien keskustelu- ja koordinaatiofoorumi, jonka tehtävänä on tukea suomalaista ennakointityötä ja verkostoitumista. Kansallinen ennakointiverkosto kokoaa yhteen suomalaiset ennakointitiedon tuottajat.

Tulevaisuudentutkimuksen Verkostoakatemia (TVA) on valtakunnallinen
yliopistojen tulevaisuudentutkimuksen opetus- ja tutkimusverkosto, joka tarjoaa tulevaisuudentutkimuksen perusopintoja (25op) jäsenyliopistoissaan.

Tulevaisuuden tutkimuksen seura edistää tieteidenvälistä tulevaisuudentutkimusta sekä yleistä tulevaisuustietoisuutta suomalaisessa yhteiskunnassa.

Eduskunnan tulevaisuusvaliokunta käsittelee tulevaisuuden kehitykseen vaikuttavia tekijöitä, tulevaisuuden tutkimusta ja teknologiakehityksen vaikutuksia.

Maailmalta:
Teach the Future World Future Society Foresight Europe Network The Millennium Project Club of Rome

# data[].attributes.attachment_link.description
Kiinnostuitko tulevaisuudesta ja haluat tietää lisää? Olemme koonneet tälle sivulle linkkejä ja vinkkejä hyviin ja helposti lähestyttäviin tulevaisuuslähteisiin meiltä ja maailmalta. Tulevaisuuden tutkimuskeskuksen Tulevaisuusohjaus-sivustolle on kerätty tietoa tulevaisuusorientoituneesta opinto-ohjauksesta sekä yksilöohjaukseen ja ryhmätyöskentelyyn sopivia tehtäviä, jotka tukevat tulevaisuusajattelua. Tulevaisuuden tutkimuskeskus: Nuorten tulevaisuuskuvat 2067 - Näkökulmia suomalaisen yhteiskunnan kehittämiseksi -raportti kuvaa nuorten toivottavina ja todennäköisinä pitämiä toimeentuloon, asumiseen ja elämäntapaan liittyviä tulevaisuuskuvia.

# data[].attributes.body
https://www.nuortenelama.fi/tuki-ja-kriisipalvelut

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kriisipuhelin-päivystäjät keskittyvät niihin puheluihin, joissa soittaja hakee keskusteluapua kriisiin. Päivystäjä auttaa soittajaa pohtimaan keinoja oman tilanteen helpottamiseksi, omien voimavarojen löytämiseksi ja ongelmien ratkaisemiseksi.

Jos tilanne on akuutti ja soittaja tarvitsee viranomaisapua, päivystäjä on soittajan luvalla yhteydessä Hätäkeskuslaitokseen. Poikkeustilanteissa, jos esimerkiksi henki on uhattuna, toimimme lain (Rikoslain 15 luku 10§, Lastensuojelulain 25§, Vanhuspalvelulain 25§) edellyttämällä tavalla ja ilmoitamme puhelusta viranomaisille.

Päivystäjien kesken jaetaan tarvittaessa työn sujuvuuden kannalta oleellista tietoa soitoista, mutta ei soittajien henkilöllisyyteen tai tunnistettavuuteen liittyviä tietoja. Tilastotietoja ja palautteita ilman, että soittaja on tunnistettavissa, voidaan käyttää tutkimus-, raportointi- ja tiedotustarkoituksessa.

# data[].attributes.attachment_link.description
MIELI ry:n Kriisipuhelin päivystää 24 tuntia vuorokaudessa joka päivä numerossa 09 2525 0111. Voit soittaa nimettömästi ja luottamuksellisesti.

# data[].attributes.body
https://www.varinautit.fi/wp-content/uploads/2023/01/media_ja_hyvinvointi_lautapeli_varinautit.pdf

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Liikuntapaikkarakentamisen valtionavustusten haku vuodelle 2022 on käynnistynyt. Hakuaika on 25.11.-31.12.2021 klo 16.15. Liikuntapaikkojen valtionavustuksia myönnetään laajojen käyttäjäryhmien tarpeisiin tarkoitettujen liikuntapaikkojen rakentamiseen, hankkimiseen, perusparannukseen ja näihin liittyvään varustamiseen. Avustuksella tuetaan erityisesti...

# data[].attributes.body
Vinkkejä:
Ominaisuuksien vaihtokauppa, elämän pelikortit
Paripeili
Tutustumisruudukko
Luontotaidot järviympäristössä