# data[].attributes.headline
איתן דובקין - ניצוץ להייטק

# data[].attributes.subject
איתן דובקין - ניצוץ להייטק

# data[].attributes.body
1. אנגלית - יש לפתח תוכנית עומק לנושא המשלבת תרגולים למשך תקופה ארוכה שמעניקה כלים להתנהלות מקצועית בסביבת עבודה באנגלית ולא רק ידע לעבור מבחן
2. פערי תרבות - סדנאות המטפלות בנושא ומעניקות כלים לקידום, קשרים, מיתוג אישי, הכנה לראיונות עבודה, התנהלות נכונה בסביבת עבודה של הייטק הכולל גם מנטורינג למהלך השנה הראשונה לליווי העובד

# data[].attributes.body
פתרונות שאני עובדת עליהם:
1. תוכנית מנטורינג לליווי נשים חרדיות ע"י נשים חרדיות שעובדות בתפקידי מפתח בחברות מובילות בהייטק לצורך קידום מקצועי ואישי

2. מגזין הייטק לחרדיות וחרדים שייתן מושגים ויפתח את הראש לגבי תהליכי גיוס טכנולוגיים, חדשות חמות בתעשיה, טכנולוגיות חמות ומשרות בשכר גבוה.

3. הבאת נשים שהן מודל לחיקוי לפרונט באמצעות פרסום ראיון בקהילה\ שיתוף תוכן\ וובינר מקצועי ועוד.

# data[].attributes.body
ליצר תהליכים משותפים של התעשייה עם האקדמיה והקהילה - כדי לייצר תשתית חזקה לתלמידות. חשוב לייצר מסלול ברמה אקדמית ומסלול למי שבוחרת/יכולה מסלול ברמה שאינה אקדמית. שתפ עם התעשייה, מתוך מיקוד של פתרון מתוך הצורך של החברות עצמן

# data[].attributes.headline
אביטל ינובסקי - ליווי בחברות, העצמה של בנות מתחילות, עידוד התםתחות ועמידה על במה

# data[].attributes.subject
אביטל ינובסקי - ליווי בחברות, העצמה של בנות מתחילות, עידוד התםתחות ועמידה על במה

# data[].attributes.headline
אליהו וינד. סינון מעומדים להכשרה בהייטק.    לבנות את ההכשרה בצורה מדורגת, קודם סוג של מכינה מורחבת עם טעימות ורק מי שמוכיח מוטיבציה וכן התאמה וציונים טובים, הוא ורק הוא יוכל להתקבל לשלב הבא. בוודאי שנכון להנהיג את זה בקורסים שהם מסובסדים או אף בחינם. 

# data[].attributes.subject
אליהו וינד. סינון מעומדים להכשרה בהייטק.    לבנות את ההכשרה בצורה מדורגת, קודם סוג של מכינה מורחבת עם טעימות ורק מי שמוכיח מוטיבציה וכן התאמה וציונים טובים, הוא ורק הוא יוכל להתקבל לשלב הבא. בוודאי שנכון להנהיג את זה בקורסים שהם מסובסדים או אף בחינם. 

# data[].attributes.body
בהכשרות מסובסדות להתנות אישור השתתפות כל תלמיד בתהליך מיון ובאישור של גורם חיצוני לגוף המכשיר, סוג של וועדה שצריכה לאשר השתתפות התלמיד/ה בהכשרה. כלומר לא מספיק שהחבר ממליץ והמכללה מוכנה ללמד אלא גורם חיצוני נוסף שמוצא סיבות למה נכון להשקיע משאבים כה יקרים בתלמיד הזה

# data[].attributes.headline
הנחיות - חלק ב'

# data[].attributes.subject
הנחיות - חלק ב'

# data[].attributes.body
הצעת פתרונות ישימים לשילוב חרדים בהייטק עבור רשימת האתגרים העיקריים שהצגנו:

נסחו פתרון לאתגר

מהם שלושת הצעדים הראשונים לביצוע הפרויקט

# data[].attributes.headline
1) Workshop for companies - how to organize work place for haredi workers 

# data[].attributes.subject
1) Workshop for companies - how to organize work place for haredi workers 

# data[].attributes.headline
אביטל ינובסקי - סטאז' בחברות מובילות

# data[].attributes.subject
אביטל ינובסקי - סטאז' בחברות מובילות

# data[].attributes.body
1. שיח והבנה של צרכי האשה החרדית במיוחד בהיקף השעות.
ז"א התאמת המשרה לחיי האשה החרדית.

2. הקצאת שעות למידה קבועות מתוך שעות העבודה לצורך המשך פיתוח וקידום במימון / סבסוד מעסיק / מדינה.
3. קידום חזרה של מעסיקים לארץ במיוחד ברמת הגויניור.
4. תיאום ציפיות -שיח והבנה כי בשלב ראשון אין משכורות גבוהות  כמו בכל תחום שאין ניסיון.

# data[].attributes.body
(1) פיתוח תוכנית "משפך" ראשונית כדי לאתר אנשים בעלי פוטנציאל, ולפתח כלי אבחון מתאימים כדי לזהות את אלו שבהם יש לבצע את ההשקעה הנדרשת
(2) השקעה בגילאי החינוך - ללכת הכי מוקדם שאפשר כדי ליצור עתודות פוטנציאליות. בסוף, רוב הפערים מתחילים בשלבים מוקדמים.
(3) מדידה תמידית והכי מקצועית שניתן של כלי ההתערבות (לשיפור כישורי טכנולוגים, לשיפור אנגלית , לשיפור כישורים כו') כדי לראות מה הכלים הכי אפקטיביים (מבחינת עלות-תועלת).
(4) יצירת תמריצים משמעותיים למעסיקים שלא מעסיקים כלל אוכ' חרדית בכדי "לפתוח את הדלת" עבורם, ובאמצעות תוכנית התערבות מובנית. ליצור כתובת ברורה שאליה מעסיקים יכולים לפנות, כדי לקבל ליווי וכמובן מועמדים אפשריים

# data[].attributes.headline
אהרן פרוכטמן

# data[].attributes.subject
אהרן פרוכטמן

# data[].attributes.body
1. אולפנות לאנגלית 5-6 שעות ביום עד שמגיעים לרמה משיומת וברורה.
2. קוליציה של חברות עם משרות OJT (ללא כסף) ורף כניסה ברור (מבחנים משוימים  ב-devskills או משהו ) שמכוון לאן הלימודים צריכים להגיע.
3. תמריצים after the fact שלא צריכים כל הבילבול בקשות ו טופסים שמעסיקים לא מטפלים בזה.

# data[].attributes.body
לייצר נורמה חברתית בקרב הגברים החרדים לפנות לתחום ההיטק.
לנרמל את הקושי להיות השונה, החריג
מסרים "מזמינים" חרדי לפנות להכשרה/השלמת פערי שפה.
לייצר הדרגה של מסלול קרירה. בעייני לחלק גדול מהגברים החרדים להיכנס מחר לגוגל זה לא נתפס כמשהו אפשרי. לייצר משרות מעבר

# data[].attributes.headline
לעבוד על היצע ולא רק על הצד של הביקוש- עבודה מול חברות ליצירת משרות בכל הרמות.

# data[].attributes.subject
לעבוד על היצע ולא רק על הצד של הביקוש- עבודה מול חברות ליצירת משרות בכל הרמות.

# data[].attributes.body
עבודה על פתרונות רכים בעולם של גיוון
עבודה על תכניות נטוורקינג ומנטורינג בשתפ החברות עצמן (גם בין אנשים בתחום ללא החברות כנראה יהיה יעיל)
ייעוד והקצעת משרות 'צבועות' לגוניורים אך גם מסלולי התקדמות והסרת חסמים להתקדמות.
עידוד סטארטאפים.
הנגשה וחיבור או הסללה לטכנולוגיות נדרשות במשק ובכלל
אלישבע ליברמן

# data[].attributes.headline
עידו מהצרי - תלמ״א

# data[].attributes.subject
עידו מהצרי - תלמ״א

# data[].attributes.body
הכנה לעולם ההיטק:
1. לימוד האנגלית או בשיעורים מוקלטים או ב-bootcamps ייעודיים (עדיפות לאונליין לחשיפה גבוהה)
2. הכנה לראיונות כחלק ממערך הכשרת השפה.
3. חשיפה למעסיקים פוטנצייאלים והכרת עולם התעסוקה החרדי (שת״פים עם חברות שכבר יש לנו קשרים איתם)
4. חברתית - צמצום הפער התרבותי ע״י אירועים (מקצועיים) משותפים של חילונים דתיים המגיעים מעולם ההייטק, להביא אנשים מ-2 צידי המתרס שהצליחו בחברות הייטק.

# data[].attributes.headline
אביטל ינובסקי - הכנה למיונים בהייטק - בעיקר הכנה לראיונות מקצועיים. כי הכי חשוב להוכיח יכולת. זה עובד עבור כל אוכלוסיות הגיוון האחרות. 

# data[].attributes.subject
אביטל ינובסקי - הכנה למיונים בהייטק - בעיקר הכנה לראיונות מקצועיים. כי הכי חשוב להוכיח יכולת. זה עובד עבור כל אוכלוסיות הגיוון האחרות. 

# data[].attributes.headline
רשימת האתגרים העיקריים שהצגתם:

# data[].attributes.subject
רשימת האתגרים העיקריים שהצגתם:

# data[].attributes.body
1. פער בתחום המיומנויות הרכות כולל מיתוג עצמי , גם באורינטציה טכנולוגית
2. פער במקצועות ליבה: אנגלית מתמטיקה
3. פער תרבותי - הכרות עם עולם התעסוקה , רישות חברתי חשש להכנס לעולם החילוני וכו'
4. חוסר בניסיון מעשי
5.  נשים - לא מתקדמות
6. חוסר במקומות עבודה בעיקר בפריפריה ובשמרות ג'וניור או סטאג'
7. מצד המעסיקים - חוסר הכרות ודעות קדומות
8. מיון וסינון והתאמת הפתרון למועמד
9. לויי המועמד /ת לאורך התהליך והקליטה בהי טק
.