# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Spomnimo, da prebivalec Zahodne Evrope samo v treh dneh božičnih praznovanj proizvede do 650 kg emisij ogljikovega dioksida: 26 kilogramov za hrano, 96 kilogramov za prevoz, 218 kilogramov za praznično razsvetljavo in 310 kilogramov za potrošno robo in darila. To so podatki inštituta Stockholm Environment Institute, ki kažejo ne tako svetlečo podobo našega planeta za praznike, kot je videti na prvi pogled.
Izmenjajmo okraske, preberimo knjigo, podprimo ljudi v stiski
Kako poskrbeti za praznični duh in se upreti pretiranemu potrošništvu? Kako pokazati, da nam je mar tako za ljudi kot tudi za planet? Živa Kavka Gobbo predsednica okoljske organizacije Focus in vodja programa Globalna odgovornost in potrošnja, natrese poln koš koristnih nasvetov. Kot pravi, je to zelo enostavno: " Česa si želimo za praznike? Miru, ljubezni, družbe? Podružimo se s prijatelji, ljubljenimi in skuhajmo večerjo iz lokalnih, ekoloških, nepredelanih surovin. Pojdimo na pohod ali na koncert (s sabo imamo seveda svojo vrečko in flaško). Uporabimo okraske od lanskega leta. Če želimo spremeniti videz, si lahko izmenjamo s prijatelji ali sosedi. Preberimo knjigo (knjiga je vedno lepo darilo, tako sebi, kot drugim). Podarimo podporništvo ali botrstvo. Pišimo dedku mrazu, naj bo bolj pravičen in parkljem, da s pepelom posuje tiste, ki uničujejo življenja in naravo. Veliko se smejmo."
In kaj podariti?
''Obdarujemo lahko na način, ki ne povzroča negativnih vplivov, sploh če pomislimo na dejanske želje in cilj obdarovanja. Večjo vrednost kot darila imajo storitve in izdelki, ki jih sami naredimo, izkušnje, ki jih sami nudimo, na primer sprehod s psom, čaj v planinski koči, masaža, večerja ali recept,'' izpostavlja Živa Kavka Gobbo.

Podarite lahko tudi doma izdelana darila, kot so piškoti, kopalne soli in mila, dišeče sveče, doma vzgojene sobne rastline. Zagotovo se kaj trajnostnega najde v vaši shrambi, na primer domač zeliščni čaj, grozdni sok, slivova marmelada ali pa vložene dobrote. Preverite, če ima vaš obdarovanec to, kar mu boste podarili, sploh rad, da darilo ne bo postalo odpadek.
Varčno na prazničnih pojedinah
Česa pa se moramo zavedati, ko pripravljamo praznične pojedine, zabave? Kakšen ogljični odtis povzročajo in kako ga lahko znižamo? Kot odgovarja Kavka Gobbo, prehranski sistem predstavlja okoli tretjino vseh toplogrednih plinov. Kot svetuje, lahko odtis zmanjšamo na več načinov - s pripravo hrane iz osnovnih in nepakiranih sestavin (s tem se izognemo tudi veliko odpadkom), izbiro lokalne in sezonske hrane, s porabo stvari, ki jih že imamo v zamrzovalniku, z izbiro ekološke hrane, z nakupov ravno pravšnje količine. Tudi s pripravo hrane, ki temelji več na zelenjavi in manj na mesu. V Sloveniji smo znani po tem, da uživamo veliko mesa - a pogosto meso na naših krožnikih ne prihaja s sosednjih pašnikov, temveč iz industrijske pridelave. Takšno meso pogosto izvira iz živali, hranjenih s krmo, pridelano na izkrčenih območjih amazonskega pragozda. Prav zato je ključno, da vedno preverimo poreklo hrane, ki jo uživamo.
Kako zaviti darilo?
Ko ste že izbrali darilo, vam ostane vprašanje, kako ga podariti. V okviru projekta Care4climate svetujejo, da darilo postavite v škatlo za čevlje, ki jo okrasite s pentljico iz jute. Z doma pečenimi piškoti lahko napolnite kozarec za vlaganje, čez katerega položite papirnati prtiček in ga pritrdite z vrvico. Darilo lahko tudi zavijete v časopisni papir in dodate okrasni trak, ki ste ga shranili od zadnje priložnosti. Uporabite lahko tudi rjavo papirnato vrečko, vrvico iz jute in smrekovo vejico. Prav tako pa so predstavili zanimivo idejo, da darilo zavijete v kos tkanine ali šal, ki ga ne nosite in hkrati obdarovano osebo spodbudite, da pri naslednjem obdarovanju za zavijanje darila uporabi isti šal.

# data[].attributes.attachment_link.title
Čar božiča na zeleni način: Izmenjajmo okraske, podprimo ljudi v stiski ...

# data[].attributes.attachment_link.description
Prazniki so pred vrati, a še vedno je čas, da premislimo o tem, kako bi jih lahko letos doživeli bolj trajnostno. Zbrali smo nekaj praktičnih nasvetov, ki bodo božično in novoletno čarovnijo obarvali bolj zeleno. Poskrbimo za praznični duh, a se hkrati uprimo pretiranemu potrošništvu.

# data[].attributes.body
V torek, 17. 12. 2024, so se učenci Eko krožka udeležili delavnice, kjer so se seznanili z osnovami molekularne kulinarike in preizkusili postopek sferifikacije.

# data[].attributes.headline
21. maja ste vabljeni na ŠUŠTIJEVO EKO PRIREDITEV

# data[].attributes.subject
21. maja ste vabljeni na ŠUŠTIJEVO EKO PRIREDITEV

# data[].attributes.body
V torek, 21. maja 2024 ob 17. uri, vas prisrčno vabimo, da se nam pridružite na prireditvi, kjer se bomo poklonili vsem opraševalcem. Čaka vas zanimiv in pester program!

Upamo, da se vidimo!

# data[].attributes.headline
Dan Zemlje tokrat ozavešča o problematiki plastike

# data[].attributes.subject
Dan Zemlje tokrat ozavešča o problematiki plastike

# data[].attributes.body
Več o problemih, ki jih povzročamo okolju s plastiko za enkratno uporabo, si preberi s klikom na sliko.

# data[].attributes.body
"Raziskava Obleka naredi človeka je razkrila, da delež prodanih oblačil iz druge roke znaša manj kot 1 %, še redkeje pa se v Sloveniji poslužujemo izposoj. Po drugi strani pa letno v povprečju vsak od nas zavrže 12 kg oblačil.

23. aprila zato oblecite rabljena oblačila in z zgledom na družbenih omrežjih k ponovni uporabi spodbudite tudi svoje bližnje. Fotografirajte se v oblačilih iz druge roke, tistih, ki vam jih je dala babica ali pa posezite po stylingu iz recikliranih kosov. Fotografirajte se z napisom Dan v rabljenih oblačilih in objavi dodajte #DanVRabljenihOblačilih. "

# data[].attributes.attachment_caption
V akciji smo sodelovali tudi Šuštiji!!!!!

# data[].attributes.headline
Koliko GB podatkov smo v Sloveniji izbrisali v akciji Očistimo Slovenijo digitalnih odpadkov? 26.000 GB!

# data[].attributes.subject
Koliko GB podatkov smo v Sloveniji izbrisali v akciji Očistimo Slovenijo digitalnih odpadkov? 26.000 GB!

# data[].attributes.body
"Na pobudo Ekologov brez meja in o28 komunikacijske skupine se je odzvalo 1288 posameznikov, ki so iz svojih digitalnih naprav izbrisali 26 tisoč GB podatkov, kar predstavlja 5 ton prihranka izpustov toplogrednih plinov.

26 tisoč izbrisanih GB podatkov pomeni prihranek energije, ki bi jo porabili za 29,278 prevoženih kilometrov ali pridelavo 7.472 litrov mleka. Ekologi brez meja ocenjujejo, da gre za dober začetek akcije, na katerem lahko skupaj z o28 komunikacijsko skupino gradijo v naslednjih letih.

“Ponovno smo pokazali, da skupaj hitreje premikamo meje in da čisto vsak bajt šteje. Potrebnega je še veliko ozaveščanja o problematiki, zato se že veselimo nadaljevanja prizadevanj za bolj zelene digitalne navade,” je rezultate povzela predsednica društva Ekologi brez meja, Katja Sreš."

# data[].attributes.attachment_caption
Vabljeni k poslušanju odlične oddaje o vplivu zmanjševanja populacije žuželk in zakaj nas lahko upravičeno skrbi, ko na travniku ni več videti metuljev. S klikom na zgornjo sličico, lahko prisluhnete oddaji.                        "Po poročanju britanskega časopisa Guardian je odmevna mednarodna študija razkrila, da se število žuželk zmanjšuje veliko hitreje, kot je kazalo do zdaj. Če se bo izumiranje nadaljevalo s trenutno hitrostjo, bo v desetih letih izginila četrtina vseh žuželk, v petdesetih polovica, že čez sto let pa enostavno ne bo nobene žuželke več. Posledice bodo katastrofalne, vendar nas bolj kot za naravo – ta bo po besedah raziskovalca in predavatelja dr. Davorina Tometa že preživela – skrbi za nas, za človeštvo. Kakšen planet bomo torej zapustili našim zanamcem? Planet, ki jih ne bo mogel več nahraniti in napojiti; planet, na katerem ne bo več moč živeti?"    

# data[].attributes.headline
Po izumrtju žuželk pridemo na vrsto ljudje

# data[].attributes.subject
Po izumrtju žuželk pridemo na vrsto ljudje

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Nič več čebel, nič več opraševanja, nič več rastlin, nič več živali, nič več človeka."

Smo pred šestim velikim izumrtjem vrst v zgodovini. Po poročanju britanskega časopisa Guardian je odmevna mednarodna študija razkrila, da se število žuželk zmanjšuje veliko hitreje, kot je kazalo do zdaj. Če se bo izumiranje nadaljevalo s trenutno hitrostjo, bo v desetih letih izginila četrtina vseh žuželk, v petdesetih polovica, že čez sto let pa enostavno ne bo nobene žuželke več. Posledice bodo katastrofalne, vendar nas bolj kot za naravo - ta bo po besedah raziskovalca in predavatelja dr. Davorina Tometa že preživela - skrbi za nas, za človeštvo. Kakšen planet bomo torej zapustili našim zanamcem? Planet, ki jih ne bo mogel več nahraniti in napojiti; planet, na katerem ne bo več moč živeti?

Izsledki študije za nas niso nobeno presenečenje, tudi v Sloveniji opažamo podobno. Za večino vrst metuljev, ki jih spremljamo, je stanje izrazito neugodno. Zmanjšuje se njihovo število in površina habitata. - Barbara Zakšek

V nekaterih predelih Kitajske je okolje že tako onesnaženo, da opraševalcev ni več. Zato morajo rastline tam opraševati ročno. - Danilo Bevk

Glede na to, kako samodestruktivna je človeška vrsta, nas bodo žuželke definitivno preživele. Tisto, kar je zdaj kritično je to, da se je hitrost izumiranja žuželk precej povečala; kar za približno tisočkrat. - Rudi Verovnik

Ljudi nas je polovica odstotka, vendar zase porabimo kar okoli trideset odstotkov vse hrane. - Davorin Tome

Travniki so zelene puščave

Dobrodošli v antropocenu, lahko na tem mestu dodam s kančkom cinizma in grenkobe. Antropocen je geološka doba, ki smo jo s svojimi posegi v okolje ustvarili ljudje. Zakisali smo oceane in onesnažili vire pitne vode, planet smo preplavili z invazivnimi vrstami, zaradi našega delovanja se je stanjšala ozonska plast, sprožili smo šesto množično izumiranje živalskih in rastlinskih vrst. Naša lahkomiselnost nas bo še drago stala.

Sloviti fizik in Nobelovec Albert Einstein naj bi ob neki priliki napovedal, da ko bodo izumrle čebele, bo v nekaj letih izumrl tudi človek. "Nič več čebel, nič več opraševanja, nič več rastlin, nič več živali, nič več človeka."

Žuželke so na Zemlji dlje kot ljudje - prve, brez kril, so se pojavile že pred 300 milijoni let. Biotska raznovrstnost je torej rezultat milijonov in milijonov let razvoja različnih življenjskih oblik. In prav raznolikost življenja opišemo s pojmom biodiverziteta. Ta pa še nikoli ni bila bolj ogrožena. Po besedah sogovornikov jo s svojimi posegi v okolje najbolj ogrožamo ljudje. Žuželke izumirajo osemkrat hitreje, kot sesalci, ptice in plazilci. Najbolj na udaru so čebele in metulji, kjer je stanje že alarmantno.

V oddaji Intelekta sodelujejo: biologinja Barbara Zakšek (Center za kartografijo favne in flore - CKFF) in biologi dr. Danilo Bevk (Nacionalni inštitut za biologijo - NIB), prof. dr. Davorin Tome (NIB) in prof. dr. Rudi Verovnik (CKFF, Biotehniška fakulteta).

# data[].attributes.attachment_link.title
Po izumrtju žuželk pridemo na vrsto ljudje

# data[].attributes.attachment_link.description
"Nič več čebel, nič več opraševanja, nič več rastlin, nič več živali, nič več človeka."

# data[].attributes.headline
Akcija "Očistimo Slovenijo digitalnih odpadkov"

# data[].attributes.subject
Akcija "Očistimo Slovenijo digitalnih odpadkov"

# data[].attributes.body
Koliko fotografij in video posnetkov posnameš letno? Kolikokrat jih pregledaš in nepomembne izbrišeš? Pa veš, da digitalno onesnaževanje že presega 4% izpustov vseh toplogrednih plinov, kar je celo več kot letalski promet?

OŠMŠ se pridružuje prvi slovenski čistilni akciji Očistimo Slovenijo digitalnih odpadkov. Več informacij si lahko prebereš s klikom na zgornjo sličico, dodatne informacije pa izveš na eni izmed marčevskih razrednih ur!

# data[].attributes.attachment_link.title
"Najlažja čistilna akcija na svetu": Tudi digitalni odpadki škodujejo okolju

# data[].attributes.attachment_link.description
Zaradi digitalnih tehnologij nastane več izpustov, kot jih proizvede letalski promet. Ekologi brez meja vabijo k sodelovanju v akciji Očistimo Slovenijo digitalnih odpadkov. "Gre za čiščenje nepotrebnih datotek, fotografij, aplikacij in drugih podatkov, ki nastajajo v digitalnem svetu, porabljajo energijo in prispevajo k emisijam toplogrednih plinov," so pojasnili.

# data[].attributes.headline
Ste že spoznali eko spletnega vplivneža z imenom Zeleni Pingvin?

# data[].attributes.subject
Ste že spoznali eko spletnega vplivneža z imenom Zeleni Pingvin?

# data[].attributes.body
"Zeleni pingvin je vodja sprememb, prijatelj, vizionar in zeleni vplivnež.

Prišel je, da bi se spopadel z izzivi podnebnih sprememb z ozaveščanjem posameznikov, njihovega vpliva na okolje in njihove vloge pri trajnostnem razvoju – začenši z otroki.

Ponuja jim vpogled v dogajanje ter jih podpira pri sprejemanju in uporabi novih, bolj trajnostnih navad in vedenja."

# data[].attributes.attachment_link.description
The Green Penguin is a Smart City solution that educates and engages residents and supports cities in their efforts to become carbon neutral.

# data[].attributes.headline
Bo zaradi podnebnih sprememb čokolada spet postala dostopna le bogatim?

# data[].attributes.subject
Bo zaradi podnebnih sprememb čokolada spet postala dostopna le bogatim?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cene kakava so v petek tako na borzi v Londonu kot v New Yorku dosegle nove rekordne vrednosti. Dvig cen povzroča omejena ponudba kakava iz največjih pridelovalk Gane in Slonokoščene obale, za kar so krive neugodne vremenske razmere, je poročala STA. Cena kakava v New Yorku je v petek tako poskočila na 5590 evrov za tono. V Londonu je tona kakava ob koncu rekordnega tedna v petek po navedbah AFP stala 4786 funtov (5605 evrov).Kot piše Euronews, so cene kakava zdaj 40 odstotkov višje, kot so bile ob začetku leta 2024.

Strah pred vplivom na ceno čokolade - ceno poganja ekstremno vreme
Naraščajoče cene kakava na trgu sprožajo strah pred posrednim vplivom na ceno čokolade v času, ko se velika svetovna gospodarstva že tako spopadajo s povišano inflacijo. Največji svetovni pridelovalki kakava, ki se večinoma uporablja za proizvodnjo čokolade, sta zahodnoafriški državi Gana in Slonokoščena obala. Obe državi je prizadelo močno deževje, ki je močno vplivalo na količino pridelka. Pridelovalci kakava pa se soočajo tudi z vplivi podnebnega pojava El Nino, ki na nekaterih območjih povzroča sušo, na drugih pa poplave, je poročala S TA.

Bodo sladkarije 'nova žrtev' podnebne krize?

Kakav je izjemno občutljiv na kakršnekoli vremenske spremembe, še posebej na toplejše vreme. Toplejše in bolj suho vreme lahko s seboj prinese tudi bolezni, ki povzročijo slabo letino in lahko dolgoročno vplivajo na kakovost kmetijskih zemljišč. Ker so letine še vedno slabe, bodo cene kakava v bližnji prihodnosti morda še rasle, poroča Euronews. Od 1. oktobra 2023 do 4. februarja 2024 so se pošiljke kakava Slonokoščene obale zmanjšale za približno 39 % glede na prejšnje leto, na 1,04 milijona ton. Podobno je tudi v v Gani, kjer so od 1. septembra 2023 do 31. januarja 2024 padle za približno 35 % na 341.000 ton.

Se bo čokolada podražila?
Vrednost svetovne trgovine s čokolado je bila lani ocenjena na več kot bilijon evrov. Kakav, najpomembnejša sestavina, ki pristane v čokoladnih grižljajih, je pridelan iz semena kakavovca Theobroma. Čokolada je ena najbolj priljubljenih sladic na svetu, zato je postala izdelek množične potrošnje: povprečen Evropejec in prebivalec ZDA na leto poje več kot 5,2 kilograma čokolade. Globalno gledano se v Evropi proda 47 odstotkov, v ZDA pa 20 odstotkov čokolade. Avstrijci in Nemci pojedo povprečno devet kilogramov čokolade na leto, kar jih uvršča med vodilne v Evropi. V povprečju Slovenec zaužije 5,8 kilograma čokolade na leto, so zapisali v društvu za sonaraven razvoj Focus v povzetku poročila z naslovom Grenko-sladka čokolada.

Kako je čokolada povezana z deforestacijo v Afriki?

Kot poroča BBC, je eden največjih proizvajalcev čokolade na svetu Hersey že posvaril, da zaradi zgodovinskih cen kakava pričakujejo padec dohodka. Čokoladni velikan ne izključuje, da bodo ta strošek prevalili na potrošnike: " Težko govorimo o cenah kakava v prihodnosti. Glede na to, da so cene poletele v nebo, bomo naredili vse kar lahko, morda tudi prilagodili cene, da bomo zaščitili naš posel," je dejala izvršna direktorica podjetja Hersey Michele Buck.

Še eden izmed ameriški proizvajalecev čokolade Mondelez je med letošnjimi izzivi izpostavil rast cen sestavin za izdelavo čokolade. Finančni direktor Mondeleza Luca Zaramella je izpostavil, da se soočajo s precejšnjim dvigom cen kakava in sladkorja.
Podražil se je tudi sladkor
Kot smo poročali, podnebna kriza vpliva tudi na pridelek sladkorja, ki se je zato na trgu že močno podražil. Cene sladkorja so bile lani namreč najvišje v zadnjih 12 letih, to pa se ponekod že pozna tudi na cenah sladkarij na trgu. Neobičajna in dolgotrajna suša, s katero se v zadnjem času spopadata Indija in Tajska, je močno zdesetkala pridelek sladkorja v teh dveh državah, ki sta po Braziliji največji izvoznici sladkorja na svetu. Manj pridelka ob nezmanjšanem povpraševanju pa pomeni le eno: podražitve. In cene sladkorja so lani dosegle najvišjo raven od leta 2011. Te podražitve sladkorja že občutijo ameriški potrošniki, saj so se v ZDA cene sladkorja in sladkarij v lanskem letu dvignile za 8,9 odstotka, letos pa pričakujejo 5,6-odstotno podražitev, navedbe ameriškega ministrstva za kmetijstvo povzema britanski The Guardian. Tako nagel skok cene sladkorja je precej nad zgodovinskim povprečjem.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cena kakava dosegla zgodovinsko vrednost, se bo podražila čokolada?

# data[].attributes.attachment_link.description
Ena izmed žrtev podnebne krize bi lahko bile tudi sladkarije. Potem ko je, kot smo že poročali, poskočila cena sladkorja, je zaradi močnega deževja v državah pridelovalkah, v nebo ušla tudi cena kakava. Za ekstremno vreme pa znanstveniki prst uperjajo proti močnemu El Ninu. 'Čokoladni' velikani ne izključujejo podražitev čokolade.

# data[].attributes.body
januarja 2024 je potekalo šolsko tekmovanje Ekokviz, ki so se ga udeležile 3 učenke (Brina Breznik, Zoja Šter in Ema Marenk). Kljub odličnemu rezultatu, se jim na žalost ni uspelo uvrstiti na državno stopnjo tekmovanja. dekleta pa so vseeno s svojim znanjem dokazala, da so prave Ekoface!

# data[].attributes.body
Tudi letos bo na šoli potekal eko kviz, kjer se bodo učenci od 6. do 8. razreda pomerili v znanju ekologije in z njo povezanih tematik.

Tematike letos so:

6., 7. in 8. razred: GLOBE – Global Learning and Observations to Benefit the Environment (skupna tema za vse).

6. razred: VODA – NAŠE BOGASTVO

7. razred: OHRANJANJE BIOTSKE PESTROSTI

8. razred: PODNEBNE SPREMEMBE

Šolsko tekmovanje bo potekalo 24. januarja 2024.

# data[].attributes.headline
Jesenska zbiralna akcija starega papirja 15. november 2023

# data[].attributes.subject
Jesenska zbiralna akcija starega papirja 15. november 2023

# data[].attributes.body
Si želite osvežiti jesensko/zimsko kolekcijo, obenem pa ne veste, kam z oblačili, ki vam niso več všeč? Po uspešni spomladanski izmenjevalnici oblačil vas v četrtek, 5. oktobra 2023 ob 17h, vabimo na JESENSKO IZMENJEVALNICO.

Jesensko/zimska oblačila bomo zbirali od 28. 9. Do 4. 10. 2023. Več informacij najdete na plakatih, ki se nahajajo na več mestih po šoli.

Eko tim in IP Okoljska vzgoja

# data[].attributes.body
Slovenija je v okviru Organizacije Združenih narodov (OZN) predlagala, da se 20. maj razglasi za svetovni dan čebel. Po treh letih mednarodnih prizadevanj so države članice OZN 20. decembra 2017 soglasno potrdile predlog Slovenije in 20. maj razglasile za svetovni dan čebel. Na panoju Eko kotička, si lahko prebereš nekaj zanimivih dejstev o čebelah in izveš, kako pomembne so za naš obstoj.

# data[].attributes.body
V četrtek, 20. aprila 2023, je na šoli potekal prvi Eko dan. Skozi cel dan smo z različnimi aktivnostmi obeležili Svetovni dan Zemlje, zaključili pa smo ga s prireditvijo in prvo šolsko izmenjevalnico oblačil.

Hvala vsem, ki ste se udeležili prireditve in poskrbeli, da je bila izmenjevalnica oblačil pravi hit.
Upamo, da se jeseni spet vidimo!

# data[].attributes.headline
Dokumentarni film: Utapljanje v plastiki

# data[].attributes.subject
Dokumentarni film: Utapljanje v plastiki

# data[].attributes.body
Ne veš, kaj bi počel? Klikni na zgornjo fotografijo in si oglej zanimiv dokumentarni film v 2. delih o problematiki plastike!

# data[].attributes.attachment_link.description
Nagrajena dokumentarna serija v dveh delih pojasni zastrašujočo razsežnost onesnaženosti svetovnih morij s plastiko. Na oceanih plava pet otokov plastičnih odpadkov, ki jih oblikujejo morski tokovi. Največji med njimi je velik kot ozemlje treh Francij. Še bolj skrb vzbujajoča je mikroplastika, koščki, manjši od milimetra.

# data[].attributes.body
Aktivnosti v četrtek, 20. aprila:
-zbiralna akcija starega papirja
-eko delavnice v oddelkih OPB
-prireditev in predavanje o hitri modi ob 17h
-izmenjevalnica oblačil ob 18h

Bodi EKO faca in se nam pridruži!

# data[].attributes.body
Kljub izredno škodljivim plivom plastike na okolje, rešitve ni na vidiku ... Če se ne zmanjšuje proizvodnja, pa vsaj poskrbimo, da se jo pravilno odlaga in reciklira!

# data[].attributes.attachment_link.title
Proizvedli več plastike za enkratno uporabo kot kadar koli doslej

# data[].attributes.attachment_link.description
Kljub pozivom in prizadevanjem za zmanjšanje onesnaževanja našega planeta s plastiko svet proizvaja rekordno količino plastičnih odpadkov za enkratno uporabo, večinoma iz polimerov, ustvarjenih iz fosilnih goriv, kaže novo poročilo.

# data[].attributes.body
Naši učenci od 6. do 8. razreda so se v januarju pomerili v znanju eko tematik. Kljub odličnemu znanju je ena ekipa za las zgrešila uvrstitev na državno tekmovanje in zasedla končno 5. mesto v osrednjeslovenski regiji.

Vsem tekmovalcem čestitamo za izkazano znanje!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Raziskava, objavljena v znanstveni reviji Science, je še povečala zaskrbljenost raziskovalcev, da pljuča sveta, nepogrešljivi ekosistem za preživetje na tem planetu, drsi proti točki preloma. Iz nekoč neokrnjenega gozdnega ekosistema tako postaja degradirano okolje. 17 odstotkov amazonskega pragozda je bilo sicer v zadnjega pol stoletja povsem izsekanega, saj je Brazilija razširila kmetijske površine, da bi zadovoljila vedno večje zahteve potrošnikov po svetu. V pljučih sveta vsakih 17 sekund posekajo drevo, kar pomeni 1,5 milijona dreves na dan.

Leta 2021, ko je stopnja deforestacije v Amazonskem gozdu skokovito porasla, je bilo posekanih 474,8 milijona dreves, je nepredstavljive številke za naš portal že predstavila Natália Suzuki,raziskovalka družbenih realnosti brazilskega podeželja iz organizacije Reporter Brasil. O tem smo sicer podrobneje pisali tukaj.

Trpljenje delavcev na plantažah in padla drevesa v Amazoniji na naših krožnikih

Kot razkriva nova raziskava, pa sta človeška aktivnost in suša degradirali več kot tretjino amazonskega deževnega gozda, kar dvakrat več, kot so znanstveniki predvidevali doslej, piše Guardian. Kot namreč ugotavljajo raziskovalci, so ognjeni zublji, uporaba zemljišč za gojenje monokultur, pomanjkanje vode in sečnja oslabili kar 38 odstotkov amazonskega deževnega gozda, ki je zdaj veliko bolj dovzeten za številna tveganja.

Odvzeli so ji ozemlje, zdaj se bori za pljuča sveta in življenja staroselcev

Pod vladavino Bolsonara se je nezakonito krčenje gozdov od leta 2018 do 2021 povečalo za kar 57 odstotkov. 90 odstotkov površine gozdov so posekali, da so tam vzpostavili prostor za živinorejo in pridelavo krme za živinorejo. Kot smo poročali, naj bi se v zadnjem mesecu Bolsonarovega vladanja krčenje amazonskega pragozda povečalo za kar 150 odstotkov v primerjavi z letom prej. Brazilska živinoreja pa ob tem povzroči kar petino skupnih emisij ogljikovega dioksida, ki so posledica krčenja gozdov.
Mega požari v prihodnosti
Ekosistem je tako zdaj bolj suh in zato bolj nagnjen k požarom, zato avtorji študije svarijo pred mega požari v prihodnosti. Največji deževni gozd na svetu je tako tudi manj sposoben uravnavati podnebje in padavinske vzorce, shranjevati ogljik, zagotavljati življenjski prostor drugim vrstam, nuditi preživetje lokalnim prebivalcem.

Pomanjkanje vode je večinski razlog za povečanja degradacije Amazonije na 38 odstotkov v primerjavi s prejšnjimi 17 odstotki. Suša vedno bolj skrbi znanstvenike, saj zelo poveča ranljivost gozdov za požare in zmanjša njihovo sposobnost samoobnavljanja, še pojasnjujejo v poročilu.

Po poteh deforestacije: Logika krčenja gozdov je enaka povsod

To ima številne negativne učinke v širši regiji, vključno z območji za proizvodnjo hrane, ki so odvisna od vode za zalivanje pridelkov. Najbolj zaskrbljujoče je to, da odpira spekter uničujoče povratne zanke, v kateri zaradi suše gozd postane manj sposoben črpati vodo, kar vodi v še večjo sušo.

Škoda v pragozdu, ki sega na ozemlje devetih držav, je tako še večja od prejšnjih ocen. Zaradi grozečega kolapsa pragozda so pozvali k takojšnjim ukrepom za zajezitev sprememb v njem. "Ukrepi za preprečevanje najhujših sprememb so znani, uvesti pa jih moramo takoj," so zapisali in opozorili, da bi uničenje amazonskega pragozda vodilo do usodnih posledic za svetovno biosfero in za celotno človeštvo, pa poroča STA.
Novi brazilski predsednik je obljubil boj proti krčenju gozdov v Amazoniji
"Brazilija se je vrnila v svet. Zelo odločno se bomo borili proti nezakonitemu krčenju gozdov v Amazoniji," pa je ob menjavi oblasti, ki je rekordno izsekala deževni gozd, dejal Luiz Inacio Lula da Silva in pri tem napovedal ustanovitev ministrstva za domorodce, ki bo ščitilo ranljive skupnosti v tej obsežni regiji. "Brez zaščitene Amazonije ni svetovne podnebne varnosti in ni nam treba povzročiti krčenja niti enega metra amazonskega pragozda, da bi bili še naprej ena največjih proizvajalk hrane na svetu," je opozoril.

# data[].attributes.attachment_link.title
Degradirana že več kot tretjina Amazonskega pragozda

# data[].attributes.attachment_link.description
Raziskava, objavljena v znanstveni reviji Science, je še povečala zaskrbljenost raziskovalcev, da pljuča sveta, nepogrešljivi ekosistem za preživetje na tem planetu, drsi proti točki preloma. Iz nekoč neokrnjenega gozdnega ekosistema tako postaja degradirano okolje. 17 odstotkov amazonskega pragozda je bilo sicer v zadnjega pol stoletja povsem izsekanega, saj je Brazilija razširila kmetijske površine, da bi zadovoljila vedno večje zahteve potrošnikov po svetu.

# data[].attributes.body
V pretklih dveh tednih smo pri malici beležili zavrženo hrano. Rezultati 2. tedna so že objavljeni na spletni strani šole in so precej bolj spodbudni kot 1. teden.

# data[].attributes.body
Šolsko tekmovanje Ekokviza bo potekalo v četrtek, 12. januarja 2023, ob 13.uri.

Ekipe so bodo pomerile v znanju 4 ekološko obarvanih tematik.
Vsem tekmovalcem želimo obilo znanja in čim bolj uspešno reševanje!

# data[].attributes.headline
Najbolj ogroženi živalski vrsti zaradi podnebnih sprememb

# data[].attributes.subject
Najbolj ogroženi živalski vrsti zaradi podnebnih sprememb

# data[].attributes.attachment_link.title
Severni jeleni in cesarski pingvini med najbolj ogroženimi živalskimi vrstami

# data[].attributes.attachment_link.description
Svetovna organizacija za varstvo narave opozarja, da se z upadanjem populacije in vse večjimi grožnjami njihovemu obstoju spopada na tisoče živalskih vrst. Letos je med ogroženimi živalskimi vrstami posebej izpostavila severne jelene in cesarske pingvine.

# data[].attributes.body
Priprave na letošnji Ekokviz so že v teku! Letos se bodo učeni 6.-8. razreda v mešanih ekipah pomerili v znanju naslednjih tematik:
6.r: Trajnostni razvoj, varstvo okolja in onesnaževalci
7.r: Ogljični odtis
8.r: Zelena energija in skupna tematika- E-odpadki in recikliranje elektronskih naprav. Glede na našo uspešno oktobrsko akcijo, bodo zagotovo uspešni.

Če tudi tebe zanimajo te tematike, si lahko na povezavah prebereš gradivo.
- https://ekosola.si/wp-content/uploads/2022/11/E-odpadki-in-recikliranje-elektronskih-naprav_vsi.pdf
- https://ekosola.si/wp-content/uploads/2022/11/TRAJNOSTNI-RAZVOJ-VARSTVO-OKOLJA-ONESNA%C5%BDEVALCI-6.-r.pdf
- https://ekosola.si/wp-content/uploads/2022/11/OGLJI%C4%8CNI-ODTIS-7.-r.pdf
- https://ekosola.si/wp-content/uploads/2022/11/ZELENA-ENERGIJA-8.-r.pdf

# data[].attributes.headline
Posledice globalnega segrevanja? Kaj pa če je res?

# data[].attributes.subject
Posledice globalnega segrevanja? Kaj pa če je res?

# data[].attributes.body
Arktiko je pretekli zajelo nenavadno toplo vreme. V nedeljo je bila celotna Arktika v povprečju za kar 6,4 stopinje Celzija toplejša od povprečne temperature med letoma 1979 in 2000, računalniški modeli pa so v ponedeljek pokazali, da je to povprečje verjetno za kar 5,9 stopinje Celzija toplejše od običajnega, piše AP.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
V Nuuku na Grenlandiji so tako v petek lahko 'uživali' v decembrskem vremenu v oblačilih s kratkimi rokavi, saj se je živo srebro povzpelo vse do 12,2 stopinje Celzija, kar za 14,4 stopinje Celzija presega običajno najvišjo temperaturo v tem kraju, poroča AP. V Kangerlussuaqu na Grenlandiji so v petek zabeležili kar 8,9 stopinje Celzija, kar pa je za kar 18,9 stopinje Celzija topleje kot običajno, so izračunali znanstveniki.

V Utqiagviku, najsevernejši skupnosti na Aljaski, je temperatura v ponedeljek zjutraj dosegla 4,4 stopinje Celzija, poroča AP. Kot je za medij ocenil Rick Thoman, strokovnjak za podnebje v Mednarodnem centru za raziskovanje Arktike iz Univerze Aljaska Fairbanks, to ni le preseglo temperaturnega rekorda za 3,3 stopinje Celzija, ampak gre za najvišjo temperaturo, kar so jih zabeležili v tej regiji od konca oktobra do konca aprila.

Konec tedna je v mestu Nome na Aljaski deževalo, kar je za to območje v decembru nenavadno, v mestu pa so zabeležili rekordno topel konec tedna. V Savoonga Creeku je poplavljalo, snežne odeje pa ni bilo. Snežne odeje prav tako ni v mestu Teller severozahodno od Noma, kjer sneg v tem letnem času običajno uporabljajo za pripravo pitne vode, je nenavadne temperaturne ekstreme, ki so jih zabeležili meteorologi, za AP naštel Thoman.

Za ogled vsebine z družbenih omrežij omogoči piškotke družbenih omrežij. Omogoči piškotke

Celotna Arktika je 'topla', razen nekaterih delov osrednje in vzhodne kanadske Arktike ter zelo majhnega dela Sibirije, je izpostavil Thoman. Kot je pojasnil, je to deloma posledica sistema neviht, deloma pa je k temu prispeval tanjši morski ledu kot običajno, k čemur pa prispevajo podnebne spremembe, ki jih povzroča človek, je opozoril Thoman.

Po podatkih Nacionalnega centra za podatke o snegu in ledu je morski led na Arktiki letos približno šesti najnižji v zgodovini. To je, kot ocenjuje Thoman, zelo pod povprečjem, a so, kot poudarja, beležili še slabše razmere. A morski led je zelo pomemben, saj na arktičnih območjih pozimi ni sonca, ozračje pa je hladno. A če vodna gladina ni pokrita z ledom, je voda običajno toplejša od ozračja. Ta pa zato na nek način postane 'grelna blazina, ki oddaja toploto v ozračje,' pojasnjuje Thoman.

Zaradi tanjše plasti ledu se zato velik del Arktike zdaj segreva štirikrat hitreje kot preostali del sveta, kar vodi do povečanja "zimskih toplih dogodkov", je razložil znanstvenik danske meteorološke službe Jason Box, ki preučuje Grenlandijo.

Kot smo pisali, znanstveniki opozarjajo, da svetu grozi popolna izguba arktičnega ledu poleti. Dramatično izginotje ledenih plošč bo povzročilo katastrofalen dvig morske gladine, ki bo ogrožal svetovna mesta, opozarjajo. Kot piše Guardian, znanstveniki v novem poročilu ugotavljajo, da bo arktični morski led poleti zagotovo izginil, dvig morske gladine zaradi taljenja ledenikov, ki ogroža svetovna mesta, pa je že v teku.

Izguba arktičnega ledu poleti neizogibna: 'Duh je ušel iz stekleničke'

A kot opozarjajo v poročilu, tudi če svetu uspe emisije, ki segrevajo naš planet, radikalno zmanjšati, se bo večina ledenih plošč še vedno talila vsaj več sto let, piše Guardian. V poročilu je navedeno tudi, da bo morska gladina v najbolj črnem scenariju narasla za do tri metre, kar bo ogrozilo svetovna obalna mesta. V desetletju pa lahko pričakujemo dokončno izgubo morskega ledu na Arktiki v poletnem času. Temu se zdaj ni več mogoče izogniti, so ugotovili znanstveniki

# data[].attributes.attachment_link.title
Del Arktike zajele nenavadno 'tople' temperature

# data[].attributes.attachment_link.description
Arktiko je ta teden zajelo nenavadno toplo vreme. V nedeljo je bila celotna Arktika v povprečju za kar 6,4 stopinje Celzija toplejša od povprečne temperature med letoma 1979 in 2000, računalniški modeli pa so v ponedeljek pokazali, da je to povprečje verjetno za kar 5,9 stopinje Celzija toplejše od običajnega, piše AP.

# data[].attributes.headline
ZAKLJUČENA AKCIJA ZBIRANJA ODSLUŽENIH APARATOV

# data[].attributes.subject
ZAKLJUČENA AKCIJA ZBIRANJA ODSLUŽENIH APARATOV

# data[].attributes.body
V petek, 21. oktobra 2022, smo še zadnjič zbirali odslužene male gospodinjske aparate in skupaj zbrali 918.5  kg, kar nas umešča na 7. mesto!
Kljub temu, da nismo med zmagovalci, smo vseeno lahko ponosni! Bravo!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zakisanost oceanov pomeni zmanjšanje pH-vrednosti oceanov, kar je posledica povečane koncentracije ogljikovega dioksida (CO2) v ozračju zaradi sežiganja fosilnih goriv, spremembe rabe zemljišč in drugih človekovih aktivnosti. Oceani vsrkajo približno 30 odstotkov CO2, ki se sprošča v ozračje, z naraščanjem CO2 v ozračju pa se poveča tudi koncentracija v oceanu. Zakisanost oceanov negativno vpliva na nekatere morske organizme, zaradi česar so ogrožene celotne prehranjevalne verige, gospodarstvo in ljudje po vsem svetu, ki se na morsko hrano zanašajo kot na glavni vir beljakovin, proces zakisanosti oceanov pojasnjujejo v okviru projekta Care 4Climate.

Raziskava, objavljena v reviji Science, prinaša zaskrbljujoče ugotovitve. Zakisanje zahodnega Arktičnega oceana namreč poteka tri- do štirikrat hitreje kot v drugih oceanih, ugotavljajo znanstveniki. Ocean, ki vsrka tretjino vsega ogljikovega dioksida iz ozračja, je zaradi vedno večje uporabe fosilnih goriv postal bolj kisel. Hitra izguba morskega ledu v arktični regiji v zadnjih treh desetletjih je še pospešila stopnjo dolgotrajnega zakisanja oceanov, raziskavo povzema Guardian. Ko so znanstveniki primerjali podatke, zbrane na Arktiki med letoma 1994 in 2020, s podatki z ostalih oceanov, so ugotovili, da zakisanost na Arktiki poteka veliko hitreje. Raziskovalci z Inštituta za polarne in morske raziskave na Univerzi Jimei na Kitajskem in Šole za pomorsko znanost in politiko na Univerzi Delaware v ZDA pojasnjujejo, da je zaradi hitre izgube morskega ledu morska voda izpostavljena ozračju, kar spodbuja hitrejše vsrkavanje ogljikovega dioksida, ki je zato hitrejše kot v ostalih oceanih.

Znanstveniki osupli nad rezultati
Morski biolog Vei Jun Cai z Univerze vDelawaru, ki je sodeloval pri raziskavi, je za Guardian povedal, da so znanstveniki osupli nad temi rezultati. Kot opozarja, če se bo led še naprej talil s takšno hitrostjo, se bo proces zakisanja oceanov še pospešil. Ločena študija v avgustu je pokazala, da se je Arktika v zadnjih 43 letih segrela štirikrat hitreje od globalnega povprečja. Zakisanost oceanov bo imela ogromne posledice za življenje v morju, napoveduje Cai. Kot primer navaja študije, ki kažejo, da je zakisanost oceanov resna grožnja koralnim grebenom. Nižji pH oziroma kislost morske vode bi lahko vplivala tudi na številne ostale ekosisteme, je dodal. A, kot poudarja, je treba še bolj podrobno raziskati, kako ta proces vpliva na življenje v morju. Doslej vemo, da so posledice tega procesa lahko nepredstavljive: izumrtje nekaterih ključnih vrst v morju. Zaradi kislosti morja so še posebej na udaru korale, saj kislina razgrajuje njihovo krhko apnenčasto lupino. Korale so izjemno pomembne, saj so zatočišče za mlajše ribice, te pa so seveda del prehranjevalne verige. Korale so na udaru tudi zaradi onesnaženosti in cvetenja toksičnih alg.

Havajski koralni greben: odstranili 43 ton mrež duhov, ki dušijo morsko življenje
Preprečimo, da bi oceani postali puščave
Vrednost morskega sveta presega njegovo biotsko raznovrstnost. Morja in oceani regulirajo naše podnebje, zagotavljajo polovico kisika, ki ga dihamo, absorbirajo ogljikov dioksid in so vir hrane za več kot milijardo ljudi. Lepote naših oceanov in obal so naša inspiracija, prostor rekreacije in turizma. Netrajnostne in neodgovorne človeške dejavnosti bi lahko morja in oceane spremenile v puščave. Čas je, da spremenimo način, kako ravnamo z našimi oceani, in začnemo z dragocenim in krhkim ekosistemom ravnati dostojanstveno ter spoštljivo, pa opozarjajo pri WWF Adria.

# data[].attributes.attachment_link.title
Znanstveniki zaskrbljeni zaradi rekordne zakisanosti Arktičnega oceana

# data[].attributes.attachment_link.description
Zakisanost oceanov je pereč okoljski problem, ki je v glavnem posledica kurjenja fosilnih goriv. Zakisanost negativno vpliva na nekatere morske organizme, zaradi česar so ogrožene celotne prehranjevalne verige, gospodarstvo in ljudje po vsem svetu. Ta proces v Arktičnem oceanu poteka štirikrat hitreje kot zakisanje drugih oceanov, ugotavlja nova študija.

# data[].attributes.headline
Zbiralna akcija odsluženih malih aparatov od 1. do 21. oktobra 2022

# data[].attributes.subject
Zbiralna akcija odsluženih malih aparatov od 1. do 21. oktobra 2022

# data[].attributes.body
Se vam doma nabira prah na odsluženih malih aparatih? Prinesite jih v šolo, da poskrbimo za ustrezno reciklažo in nam pomagaj do nagrade!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Opozorila vključujejo propad grenlandskega ledenika, kar bo sčasoma povzročilo velik dvig morske gladine, propad ključnega toka v severnem Atlantiku in posledične motnje padavinskih režimov s še bolj izrazitimi sušami, od katerih so odvisne milijarde ljudi, ter taljenja permafrosta, bogatega z ogljikom.

Velik dvig morske gladine je zdaj 'neizogiben'

Pri segrevanju nad 1,5 stopinje Celzija, kar se bo verjetno zgodilo že sredi naslednjega desetletja, so znanstveniki štiri od petih prelomnih točk spremenili iz možnih v verjetne. Pri takšnem temperaturnem dvigu so izpostavili še pet dodatnih prelomnih točk, vključno s spremembami prostranih severnih gozdov in izgubo skoraj vseh gorskih ledenikov.

V spodnjem grafu smo izpostavili le nekaj izmed najbolj verjetnih dogodkov, ki bodo, kot kaže, krojili življenje na Zemlji. Čeprav se pariški podnebni dogovor, ki bi globalno segrevanje omejil v razponu med 1,5 in 2 stopinjama Celzija, zdi ambiciozen, bodo, kot kažejo izračuni študije, številni za planet pomembni ekosistemi prizadeti.

Pri 1,5 stopinje se bo povsem stalila grenlandska ledena plošča, po predvidevanjih znanstvenikov naj bi sicer led povsem izginil v nekaj tisoč letih, podoben scenarij so predvideli za zahodno antarktično ledeno ploščo.

Zelo zaskrbljujoča pa je ocena, da se bo pri 1,8 stopinje Celzija nad povprečjem predindustrijske dobe ustavil labradorski morski tok. V 10 letih! To bi sprožilo drastično ohladitev Severnega Atlantika ter spremenilo vremenske vzorce v Evropi in Severni Ameriki.

Prelomna točka propada borealnih gozdov vključuje tako južno odmiranje kot severno širjenje, kar bi porušilo biotsko raznovrstnost v borealnem pasu in tundri ter imelo zapletene vplive na človeške skupnosti. Kolaps permafrosta v z ogljikom bogatih nahajališčih, kot je regija Jedoma, bi lahko globalni temperaturi dodala približno 0,2-0,4 stopinje Celzija in povišala izpuste ogljikovega dioksida za 50 odstotkov!

Odmiranje koralnih grebenov bi uničilo morske ekosisteme in ogrozilo preživetje na stotine milijonov ljudi, ki so odvisni od ribištva ter življenja ob morju in z njim. Tudi tukaj znanstveniki ocenjujejo, da bi se to lahko zgodilo že v 10 letih.

Za ogled vsebine z družbenih omrežij omogoči piškotke družbenih omrežij. Omogoči piškotke

Skupaj so raziskovalci sicer našli dokaze za 16 prelomnih točk - okoljskih katastrof, pri čemer po njihovih ocenah za nekatere med njimi mora povprečna temperatura narasti prek dveh stopinj Celzija. Profesor Johan Rockström, direktor Potsdamskega inštituta za raziskave podnebnih vplivov, ki je bil del študijske skupine, je dejal: "Svet gre proti globalnemu segrevanju za 2- 3 stopinje C, kar pomeni, da bomo prestopili več prelomnih točk, ki bodo katastrofalne za ljudi po vsem svetu."

Dr. David Armstrong McKay z Univerze v Exeterju, vodilni avtor študije, je dejal: "To je res zaskrbljujoče. Obstajajo razlogi za žalost, vendar še vedno obstajajo razlogi za upanje. Študija resnično kaže, zakaj je cilj pariškega sporazuma 1,5 stopinje tako pomemben in zakaj se je treba zanj boriti."
Nedavne raziskave so pokazale znake destabilizacije v amazonskem deževnem gozdu, katerih izguba bi imela "globoke" posledice za globalno podnebje in biotsko raznovrstnost, pa tudi za grenlandsko ledeno ploščo in tokove zalivskega toka, ki jih znanstveniki imenujejo atlantsko meridionalno prevračanje kroženja tokov (AMOC), bolje poznan kot zalivski tok. Vremenski ekstremi bodo vse pogostejši in vse izrazitejši, kar so denimo letos občutili tudi v Pakistanu.
chevron-left chevron-right
V nedavnem poročilu Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) je navedeno, da tveganje za sprožitev podnebnih prelomnih točk postane visoko pri globalnem segrevanju nad 2 stopinji Celzija. Ugotovljenih devet svetovnih prelomnih točk je: propad grenlandske, zahodne antarktične in dveh delov vzhodne antarktične ledene plošče, delni in popolni propad Amoca, odmiranje Amazonije (pri čemer niso upoštevali krčenja gozda), propad permafrosta in izguba morskega ledu pozimi na Arktiki.

Nadaljnjih sedem prelomnih točk bi imelo resne regionalne učinke, vključno z odmiranjem tropskih koralnih grebenov in spremembami zahodnoafriškega monsuna. Druge možne prelomne točke, ki jih še preučujejo, vključujejo izgubo oceanskega kisika in velike spremembe v indijskem poletnem monsunu, pišejo pri Guardianu.

Profesor Niklas Boers s Tehnične univerze v Münchnu je dejal: "Študija je pravočasna posodobitev potencialnih elementov preloma Zemljinih prelomnih točk in grožnja preloma ob nadaljnjem segrevanju je resnična." Dodal je sicer še, da je potrebnih veliko več raziskav za zožitev kritičnih temperaturnih pragov, pri čemer trenutne ocene ostajajo zelo negotove.

Profesor Thomas Stocker z Univerze v Bernu je dodal: "Znanost o prelomnih točkah še zdaleč ni končana - komaj se je začela - in potrebni so veliko boljši modeli za obravnavo vprašanja, katera stopnja segrevanja je kritična za katero prelomno točko ."

Znanstveniki opozarjajo še, da prehod ene prelomne točke pogosto pomaga spodbuditi druge in sproži tako imenovani domino efekt. Vendar pa tovrstnih vplivov v računalniških modelih še niso vključili, kar pomeni, da morda analiza ne predstavlja celotne slike.

# data[].attributes.attachment_link.title
Svet na robu petih podnebnih katastrof hkrati

# data[].attributes.attachment_link.description
Taljenje ogromnih ledenih območij, spremembe v oceanskih tokovih in segrevanje območij s permafrostom so morda že presegli točko nepopravljivih sprememb. Po obsežni študiji je podnebna kriza pripeljala svet na rob številnih 'katastrofalnih' prelomnih točk. Kaže, da je pet nevarnih prelomnih točk morda že preseženih zaradi globalnega segrevanja za 1,1 stopinje Celzija, ki ga je doslej povzročilo človeštvo.

# data[].attributes.headline
Zbiranje družabnih iger za izmenjevalnico

# data[].attributes.subject
Zbiranje družabnih iger za izmenjevalnico

# data[].attributes.headline
19. -26. september Teden mobilnosti in prva Podnebna kavarna

# data[].attributes.subject
19. -26. september Teden mobilnosti in prva Podnebna kavarna

# data[].attributes.body
Če vas zanimajo predavajanja in razprave o podnebju, se udeležite Podnebne kavarne v ponedeljek, 19. 9. 2022  na ploščadi pred Hišo Evropske unije v Ljubljan

# data[].attributes.body
Preberi si podrobnosti Eko bralne značke in v knjižnici poišči Eko kotiček in se podaj na pot odkrivanja eko literature.

# data[].attributes.body
Pomen čebel za življenje na Zemlji je neprecenljiv, a njihovo število upada. Lahko še preprečimo katastrofo?
Odgovore na to in mnoga druga vprašanja lahko najdete v dokumentarnem filmu Svet brez čebel.

# data[].attributes.attachment_link.title
Svet brez čebel, francoska dokumentarna oddaja

# data[].attributes.attachment_link.description
Čebele naseljujejo Zemljo dobrih 100 milijonov let. Zadnja leta pa so močno ogrožene; deforestacija, intenzivno kmetijstvo, pesticidi in herbicidi povzročajo množične pomore njihovih kolonij. V dokumentarni oddaji spoznamo skupno usodo čebel in čebelarjev iz Francije, Kambodže, Ekvadorja, Bolivije, Kolumbije, ZDA in Kitajske.

# data[].attributes.headline
Ekstremno vroča poletja bodo trikrat pogostejša

# data[].attributes.subject
Ekstremno vroča poletja bodo trikrat pogostejša

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ekstremni vročinski valovi bodo do konca desetletja postali veliko bolj pogosti, razen če občutno znižamo emisije, svarijo strokovnjaki. Rekordni vročinski valovi, ki smo jim bili priča to poletje, bodo postali vedno bolj pogosti. Kot ugotavlja nova raziskava, pa je to, kako pogosti bodo, odvisno od tega, koliko bomo v naslednjih nekaj letih uspeli znižati emisije toplogrednih plinov. Kot kažejo ugotovitve nove raziskave, objavljene v znanstveni reviji Communications Earth&Environment, se mora svet pripraviti na pogostejše temperature, ki jih stroka tudi uradno dojema kot nevarne, povzema AP.

Dozdajšnje raziskave so že pokazale, da višje temperature škodujejo zdravju, saj povzročajo povečano tveganje za srčne napade, poslabšanje duševnega zdravja in nesreče. Znanstveniki so, kot smo pisali, sicer že ugotovili, da je več kot tretjina smrti zaradi vročine po svetu posledica podnebnih sprememb. Raziskovalci so v eni izmed študij tako preučili smrti zaradi vročine v 732 mestih in ugotovili, da so bile vzrok za 37 odstotkov smrti višje temperature, te pa je povzročilo podnebno segrevanje, ki je posledica človeške dejavnosti. Znanstveniki svarijo še, da bo število smrtnih žrtev zaradi vročine z leti zaradi segrevanja ozračja še naraščalo.

Zadnji dve poletji sta uvertura v vročo in soparno prihodnost, ki jo bodo zaznamovali smrtonosni vročinski valovi v Evropi, na Kitajskem, Indiji, ZDA, celo v Združenem Kraljestvu.
Število nevarno vročih dni bi se lahko do leta 2050 podvojilo
V večini držav srednje zemljepisne širine so visoke temperature in vlažnost (vročinski indeks), ki se občuti kot 39,4 stopinje Celzija ali več, danes občasen pojav. Do sredine stoletja pa bi se lahko zgodilo, da bi takšne temperature na tem območju v povprečju občutili od 20- do 50-krat na leto. To pomeni, da bi se lahko število ekstremno vročih dni do leta 2050 kar podvojilo, do leta 2100 pa vsaj potrojilo, piše CNN.

V večini ZDA bi tako lahko večino poletnih dni zaznamovale tako ekstremno visoke temperature, svarijo raziskovalci. Chicago je nevarni vročinski indeks, pri katerem se občutek toplote povzpne nad 39,4 stopinje Celzija, od leta 1979 do leta 1998 doletel le štirikrat. Raziskava pa kaže, da se bo število tako vročih in vlažnih dni do konca stoletja tam povzpelo do enajst na leto. Projekcije so bile narejene za scenarij, v katerem povprečna globalna temperatura ne bo narasla za več kot dve stopinji Celzija glede na predindustrijsko dobo.

Še bolj zaskrbljujoče so napovedi za tropske države. Vročinski indeks 'ekstremno nevarno', ko občutek temperature preseže 51 stopinj Celzija, zdaj tam namreč le redko zabeležijo. A do konca stoletja se bodo v tropskem pasu, ki vključuje tudi Indijo, s takšnimi temperaturami soočali od enega do štirih tednov na leto, ugotavljajo.
Milijarde ljudi bodo zelo pogosto izpostavljene ekstremni vročini
"To je strašljiva ugotovitev," ocenjuje vodja raziskave Lucas Zeppetello,klimatolog iz Harvarda. "Milijarde ljudi bodo zelo pogosto potencialno izpostavljene ekstremnim ravnem vročine. Gre za pojav, ki se prej praktično ni zgodil, zdaj pa se bo vsako leto," pojasnjuje za AP.

Več kot tretjina 'vročinskih' smrti po svetu posledica podnebnih sprememb

Zeppetello in njegovi sodelavci so uporabili več kot 1000 računalniških simulacij, da so preučili verjetnost pojavnosti dveh različnih stopenj visoke vročine, ko toplotni indeks preseže 39,4 stopinje Celzija (nevarni) in 51 stopinj Celzija (izjemno nevarni). Izračunali so pogostost dni s takšnima indeksoma za leti 2050 in 2100 in to primerjali s tem, kako pogosto se je takšen občutek vročine pojavil od leta 1979 do 1998. Študija kaže več možnih scenarijev, pri čemer bi se lahko število nevarno vročih dni na globalni ravni povečalo za od trikrat do desetkrat, odvisno od dviga povprečne globalne temperature.

Žal so napovedi te raziskave kredibilne, je za AP ocenila klimatologinja Jennifer Francis iz raziskovalnega centra Woodwell, ki ni sodelovala pri raziskavi. Zadnji dve poletji sta uvertura v vročo in soparno prihodnost, ki jo bodo zaznamovali smrtonosni vročinski valovi v Evropi, na Kitajskem, Indiji, ZDA, celo v Združenem Kraljestvu.
Visoka toplotna obremenitev telesa lahko povzroči vročinsko kap
Kot je za AP ocenila profesorica dr. Renee Salas iz Harvarda, ki se ukvarja z zdravstvenim vidikom vročine, je uporaba vročinskega indeksa, ki zajema ne le temperature ozračja, ampak tudi vlago, učinkovit in preudaren način za merjenje vpliva na zdravje ljudi. Kot je pojasnila, se z naraščanjem vročinskega indeksa naše telo vedno težje ohlaja, posledica tega pa je lahko celo vročinska kap.

Vročina v okolju ima lahko številne škodljive vplive na zdravje, zlasti pri občutljivejših skupinah prebivalstva. Z upoštevanjem napotkov za ravnanje v obdobju visokih temperatur lahko škodljive vplive omilimo ali preprečimo, pravijo na Nacionalnem inštitutu za javno zdravje. Vročina najbolj prizadene starejše in otroke. Bolj ogroženi so tudi bolniki z obolenji, ki vplivajo na uravnavanje toplote v telesu, na mobilnost in sposobnost presojanja (npr. bolniki s srčno-žilnimi obolenji).

Daljše izpostavljanje vročini lahko povzroči kožne izpuščaje, vročinske krče, vročinsko izčrpanost, omedlevico ali vročinsko kap. Težave lahko preprečimo tako, da zmanjšamo toplotno obremenitev telesa. To lahko storimo z umikom v senco ali v hladnejše prostore, z omejitvijo fizične aktivnosti, uživanjem zadostne količine tekočine in izbiro primernih oblačil, svetujejo na NIJZ.

# data[].attributes.attachment_link.title
Najhladnejše poletje do konca življenja? Nevarna vročina bo vsaj trikrat pogostejša

# data[].attributes.attachment_link.description
Letošnje leto je zaznamovala peklenska vročina. A kot vse kaže, kot to poletje opozarjajo tudi mladi podnebni protestniki, je bilo to najverjetneje najhladnejše poletje do konca naših življenj. Zaradi poslabšanja podnebnih sprememb bo 'nevarna vročina' v prihajajočih desetletjih najverjetneje prizadela večino sveta vsaj trikrat pogosteje, kot smo tega navajeni doslej, ugotavlja tudi nova raziskava.

# data[].attributes.body
Letos boste učenci lahko svoje veselje do branja udejanili tudi na področju ekologije. V okviru eko bralne značke boste lahko brali eko obarvano literaturo in se tako naučili marsikaj novega. Vse podrobnosti o načinu sodelovanja lahko najdete v knjižnici. Postanite res prave Ekoface!

# data[].attributes.headline
OŠMŠ je del projekta Podnebni cilji in vsebine v VIZ

# data[].attributes.subject
OŠMŠ je del projekta Podnebni cilji in vsebine v VIZ

# data[].attributes.body
Naša šola je ena izmed 38 izbranih vzgojno-izobraževalnih ustanov v Sloveniji, ki so del projekta MIZŠ in Ministrstva za okolje in prostor namenjenega ozaveščanju o podnebnih spremembah in kako poskrbeti za okolje.
V okviru projekta bodo celo šolsko leto potekale različne aktivnosti, ki bodo naslavljale različne ekološke teme.

Začnemo pa z medpredmetnim dnem 13. septembra, na katerem se bomo ukvarjali s problematiko zavržene hrane.

In kaj vse še sledi? Spremljaj novičke in kmalu izveš! :)

# data[].attributes.body
Učenci, ki so se pridno pripravljali na Ekokviz so v sredo, 4. maja 2022, na delavnici izdelovali solarni polnilec in vlagomer. V sodelovanju z Zavodom Kersnikova so se spoznali z različnimi načini pridobivanja trajnostne energije. Glavni del delavnic pa je bila izdelava solarnega polnilca in vlagomera.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ekološki dolg označuje dan, ko človeško povpraševanje po naravnih virih in ekosistemskih storitvah preseže obnovitveno sposobnost Zemlje ali z drugimi besedami dan, ko je človeštvo porabilo vse biološke vire, ki jih Zemlja lahko obnovi v enem letu. Po podatkih organizacije Global Footprint Network, ki so zbrani na spletni strani Earth Overshoot day, je v Sloveniji letos že 18. aprila nastopil dan ekološkega dolga. Lani smo dan ekološkega dolga za Slovenijo obeleževali 30. aprila.

Boj proti podnebnim spremembam: Slovenija pristala na repu lestvice
Odslej živimo v ekološkem dolgu
Kot so ob tej priložnosti sporočili iz Inštituta za zdravje in okolje (IZO), je še posebej zaskrbljujoče, da je ta letos prehitel dan Zemlje, ki ga praznujemo 22. aprila. To pomeni, da smo do današnjega dne Slovenci porabili že vse vire in ekosistemske storitve našega planeta, ki jih lahko Zemlja obnovi v enem letu, zato bomo več kot osem mesecev do konca leta živeli v t. i. ekološkem dolgu. Več kot očitno je, da naše življenjske navade vse bolj izčrpavajo naravno okolje našega planeta, opozarjajo pri Inštitutu za zdravje in okolje: " Na Zemlji je 12,2 milijarde hektarjev produktivnih površin (npr. travniki, pašniki, obdelovalne površine, ribolovna območja). To pomeni, da ima vsak prebivalec našega planeta približno 1,6 hektarja rodovitne površine za zadovoljevanje svojih potreb po naravnih virih, trenutni ekološki odtis slovenskega prebivalca pa v povprečju znaša kar 5,37 gha. Z drugimi besedami: če bi vsi na svetu živeli kot Slovenci, bi potrebovali 3,4 planeta v velikosti Zemlje."

Poletja ob koncu stoletja: poplavljen Tartinijev trg, prazna prestolnica, posušeni gozdovi ...
S planetom ne ravnamo, kot bi morali
Kot so poudarili, v Sloveniji nismo pričakovali, da bomo Slovenci tako hitro dan ekološkega dolga obeleževali kar štiri dni pred praznikom Zemlje, poudarja direktor Izo Tomaž Gorenc: " To samo še potrjuje dejstvo, kako problematičen je trend rabe in upravljanja z naravnimi viri in ekosistemskimi storitvami. Slednje se med drugim kaže v zmanjšanju biotske raznovrstnosti in napredovanju podnebnih sprememb, ki po epidemiji in aktualni vojni v Ukrajini ostajata obrobna tema. Slednje je tudi v skladu z najnovejšim poročilom Mednarodnega panela za podnebne spremembe (IPCC) 2022, ki poudarja nujnost podnebnih ukrepov. Nujna sta tudi ustrezno financiranje slednjih in politična zavezanost, ki vodita k učinkovitejšemu prilagajanju podnebnim spremembam in zmanjšanju emisij."

Vedno zgodnejši datum dneva ekološkega dolga kaže na dejstvo, da s svojim planetom ne ravnamo tako, kot bi morali, zato so nujno potrebne spremembe, poudarjajo. In ravno to je namen svetovnega dneva Zemlje - ozaveščanje o našem planetu, o tem, kako ga lahko zavarujemo in zaščitimo. Da bi to dosegli, se moramo predvsem zavedati vpliva svojih dejanj, izpostavljajo.

Oglejte si svoj vpliv na planet na Krakovskem nasipu v Ljubljani
Ker smo ljudje vizualna bitja, pa se posledic svojega ravnanja pogosto začnemo zavedati šele, ko smo z njimi soočeni, razmišljajo v Izo. Zato so najavili sodelovanje pri razstavi 'Gaja - ena sama!' priznane slovenske fotografinje Urške Košir v sodelovanju s Turizmom Ljubljana in ob podpori Studia Železna. Razstavo si boste lahko ogledali na Krakovskem nasipu, na voljo pa bo ravno od 22. aprila 2022. Na dan, namenjen ozaveščanju o edinstvenosti Zemlje.

Kot opisujejo, bo razstava upodabljala problematiko aktualnega življenjskega sloga, kot so brezglavo potrošništvo, uničevanje krajine ter podnebne spremembe, ki se na različne načine kažejo na kakovosti našega življenja in vplivajo na naše zdravje. Tudi naša Zemlja oziroma mama Gaja je namreč ena sama, kar je fotografinji služilo kot inspiracija pri zasnovi projekta: " Gaja je ena sama in si nikakor ne zasluži takšnega nehvaležnega ravnanja s svojimi viri. Ukrepati moramo sedaj, vsi skupaj, vključno s politiko in še posebej korporacijami, preden bo prepozno. Žal je trenutno pri sprejemanju "zelenih" odločitev še vedno na prvem mestu koristoljubje. Če se navežem na znan indijanski pregovor: Ko bomo posekali zadnje drevo, ujeli zadnjo ribo in zastrupili zadnjo kapljo vode, bomo spoznali, da se od denarja ne da živeti. In potem nam res ostane samo še pobeg na Mars." Namen fotografij je spodbuditi spoznanje vsakega posameznika, da gre za zelo aktualno tematiko, v kateri smo vsi del težave. Dobra novica pa je, da smo hkrati lahko tudi del rešitve, razstava bo zato za vsako od vključenih problematik predstavila tudi rešitev oziroma dobro prakso, ki jo lahko zasledimo v Sloveniji, še napovedujejo v Inštitutu za zdravje in okolje.

# data[].attributes.attachment_link.title
'Če bi vsi na svetu živeli kot Slovenci, bi potrebovali več kot tri Zemlje'

# data[].attributes.attachment_link.description
Obeležujemo neslavni dan ekološkega dolga za Slovenijo. Tokrat je ta dan v Sloveniji prehitel celo dan Zemlje, ki ga praznujemo 22. aprila, kar pomeni, da smo Slovenci porabili že vse vire in ekosistemske storitve našega planeta, ki jih lahko Zemlja obnovi v letu dni. Do konca leta bomo tako živeli v ekološkem dolgu.

# data[].attributes.headline
Razpad ledene plošče na Antarktiki v velikosti Rima

# data[].attributes.subject
Razpad ledene plošče na Antarktiki v velikosti Rima

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
chevron-left chevron-right
Poročali smo o tem, da so na Antarktiki zabeležili rekordne temperature. Raziskovalna postaja Dumont d'Urville je izmerila za marec rekordno temperaturo 4,9 stopinje Celzija, medtem ko so običajno številke v tem času pod ničlo. Raziskovalna baza Concordia na vzhodu Antarktike na 3000 metrih nadmorske višine je prejšnji petek izmerila rekordnih -11,5 stopinje Celzija. Ameriški nacionalni center za podatke o snegu in ledu je februarja sporočil, da je površina morskega ledu na Antarktiki februarja prvič po letu 1979 padla pod dva milijona kvadratnih kilometrov.

Za ogled vsebine z družbenih omrežij omogoči piškotke družbenih omrežij. Omogoči piškotke

Sateliti pa so v tem času zabeležili, da se je v nekaj dneh, okoli 15. marca, popolnoma sesedla ledena polica na Antarktiki Conger, ki je po površini velika kot Rim. Merila je približno 1200 kvadratnih kilometrov, so sporočili Nasini znanstveniki, poroča Guardian. Znanstveniki sicer še preučujejo, ali je propad ledene police Conger povezano s temi nenavadno visokimi temperaturami.

Obisk gora v prihodnosti: Zaprte koče, silovitejši snežni plazovi, težji nahrbtniki?

Dr. Catherine Colello Walker, znanstvenca pri Nasi, opozarja, da čeprav je bila ledena polica relativno majhna, je to eden največjih kolapsov na Antarktiki od časa, ko je razpadla ledena polica Larsen B: "Ta dogodek sicer ne bo imel večjega takojšnjega učinka, a je opozorilo pred tem, kaj prihaja," pravi Walkerjeva. Polica se je sicer počasi krčila že približno 20 let. Do 4. marca letos pa je naenkrat izgubila več kot polovico površine v primerjavi z izmerjeno površino januarja.

Za ogled vsebine z družbenih omrežij omogoči piškotke družbenih omrežij. Omogoči piškotke

Satelitski podatki misije Copernicus Sentinel-1 so pokazali, da se je premikanje ledene police začelo med 5. in 7. marcem letos. Peter Neff, glaciolog na Univerzi v Minnesoti, poudarja, da tega niso pričakovali in da je kolaps ledene police na območju vzhodne Antarktike presenečenje tudi za znanstvenike, saj je ta del Antarktike doslej veljal za 'nepremično ledeno kocko', ki je izredno stabilna.

Kot je za AP pojasnila Walkerjeva, se je ledena polica po malem krčila od leta 2000, leta 2020 pa se je začela obsežneje lomiti. "Sam propad ledene police pa je morda povzročilo taljenje površine, kar pa je posledica izjemno toplih temperatur, ki so bile nedavno zabeležene v tej regiji. Za povezavo tega kolapsa ledene police z nedavnimi rekordnimi temperaturami v regiji je potrebnih več dokazov," poudarjajo znanstveniki.

Profesor Matt King je za Guardian poudaril, " da ta samostojen dogodek k sreči ne bo imel večjega vpliva na zvišanje morske gladine, a zaskrbljujoče je, da bomo v prihodnosti zaradi podnebnih sprememb pogosteje priča takšnim lomljenjem in propadanjem ledenih polic, ki pa bodo veliko večje kot ta. Hitrost razpada te ledene police nas opominja, kako hitro se lahko stvari spremenijo. Emisije, ki jih povzroča industrija, bodo vplivale na Antarktiko. Antarktika pa nam bo to vrnila s poplavljanjem obal in to se lahko zgodi hitreje, kot si mislimo."

Izginotje ledenika, ki ima površino desetih Slovenij, pomeni več kot polmetrski dvig gladine

Kot smo večkrat poročali, je taljenje ledenikov pereč globalni okoljski problem, in kot je povedal Miha Pavšek z Geografskega inštituta Antona Melika pri ZRC SAZU, je trenutno najbolj skrb vzbujajoče taljenje ledenikov na polarnih območjih na obeh poloblah, arktični in antarktični: ''Tu gre za ogromne razsežnosti. Izginotje antarktičnega ledenika Thwaites, katerega površina meri več kot deset Slovenij in ki je kar stokrat večji od ledene police Larsen B, katere spektakularno razpadanje smo prav tam pred leti spremljali s 'satelitskimi' očmi, bi povzročilo več kot polmetrski dvig gladine svetovih morij. Taljenje permafrosta sprošča tudi metan, razmeroma kratkoživ, a zelo reaktiven plin, ki je tudi pod oceanskim dnom.''

# data[].attributes.attachment_link.title
Med rekordnimi temperaturami na Antarktiki razpadla ledena polica v velikosti Rima

# data[].attributes.attachment_link.description
Satelitski posnetki kažejo, da je ledena polica Conger na Antarktiki popolnoma razpadla. Nasini znanstveniki pri tem svarijo, da je popoln propad ledene police, velike kot Rim, v času nenavadno visokih temperatur na Antarktiki, opozorilni znak pred tem, kaj nam prinašajo podnebne spremembe.

# data[].attributes.headline
Orjaške želve ogroža onesnaženje okolja in izguba habitata

# data[].attributes.subject
Orjaške želve ogroža onesnaženje okolja in izguba habitata

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Na obalo Novega južnega Walesa je v sredo zjutraj naplavilo ogromno poginulo želvo usnjačo. Oblasti so sporočile, da bi lahko bila razlog za pogin močno deževje in poplavljanje, ki sta posledica podnebnih sprememb. 1,8-metrska želva, ki jo je mrtvo naplavilo na plažo Avoca, je bila stara okoli 30 let, so ocenile oblasti, piše Guardian.

Za ogled vsebine z družbenih omrežij omogoči piškotke družbenih omrežij. Omogoči piškotke

Želve, ki odraslo dobo dosežejo pri 20 letih, v povprečju živijo med 40 in 50 let. Oblasti so želvo odstranile z obale in bodo poskrbele za njen pokop. Skrb vzbujajoče je, da gre že za drugo poginulo orjaško usnjačo na obali Novega južnega Walesa v tem tednu. Mark Hamann, morski biolog na Univerzi James Cook, pojasnjuje, da se morske želve v Pacifiku soočajo s številnimi tveganji in ovirami. "Na vrsto vplivajo številni dejavniki, od onesnaženja do izgube habitata in prekomernega ribolova." Hamann je dejal, da je želva verjetno poginila zaradi onesnaženja, ki so ga povzročile poplave v severnem Novem Južnem Walesu.

Za ogled vsebine z družbenih omrežij omogoči piškotke družbenih omrežij. Omogoči piškotke
Ogrožene želve
Orjaške usnjače veljajo v Avstraliji za ogroženo vrsto, kar pomeni, da obstaja veliko tveganje za izumrtje vrste. Orjaška usnjača lahko v dolžino zraste tudi do dva metra, tehta pa lahko neverjetnih 900 kilogramov. Njihov oklep je sestavljen iz roževine in kosti.

Želve so eni najstarejših plazilcev na svetu. Preživele so milijone let sprememb, zdaj pa so na udaru zaradi izzivov, ki jih postavlja človek. Kot smo že pisali, tako kopenskim kot morskim grozi krivolov, morske se zaradi smeti utapljajo, mladiči pa zaradi umetne svetlobe namesto v življenje odtavajo v smrt. Številne vrste so kritično ogrožene. Poznamo sedem različnih vrst, ki naseljujejo vse svetovne oceane, z izjemo morij okoli Arktike in Antarktike.

Vseh sedem vrst - orjaška črepaha (Chelonia mydas), prava kareta (Eretmochelys imbricata), ravnohrbta želva (Natator depressus), glavata kareta (Caretta caretta), želva Kemp Ridley (Lepidochelys kempii), olivna ali zelenkasta želva (Lepidochelys olivacea) in orjaška usnjača (Dermochelys coriacea) - je ogroženih. Sklad za divje živali (WWF) navaja, da sta prava kareta in želva Kemp Ridley celo kritično ogroženi in jima grozi izumrtje.

Morske želve v svoji dolgi življenjski dobi preplavajo na tisoče kilometrov in se borijo z izzivi, ki jim jih je pripravila narava, svoje - večinoma negativne - pa jim je dodal še človek. Samice se vračajo na plažo, na kateri so se same izvalile, da bi v pesek zakopale jajca, a le najmočnejšim uspe preživeti prvo leto.

Želve na robu preživetja zaradi - plastike

Marsikatera od teh obal je zdaj že postala del človekovega okolja in z naselitvijo je človek noč spremenil v dan. Male želvice, ki so se nekoč ob vrnitvi s kopnega v morje ravnale po soju zvezd in lune, zaidejo v napačno smer in tako tudi v smrt. Poleg tega se zaradi podnebnih sprememb viša gladina morja in tako plaže, na katerih so želve tisočletja valile jajca, izginjajo.

Na Tajskem lovijo mreže duhov in jih predelujejo v zaščitno opremo proti covidu

Želvam grozi tudi prekomeren lov. Meso in jajca so vir hrane za številne ljudi po svetu, želve pobijajo tudi v medicinske in religiozne namene. Čeprav je lov na želve prepovedan s konvencijo o mednarodnem trgovanju z ogroženimi vrstami, črke na papirju ne ustavijo divjih lovcev.

Poleg tega pa imajo želve še to nesrečo, da se večkrat ujamejo v ribiške mreže, čeprav jih ribiči nočejo ujeti. Ogrožajo pa jih tudi odpadne ribiške mreže in druge smeti, ki krožijo po svetovnih morjih. Ko se želva ujame v mrežo, vrv ali kaj podobnega, nima veliko možnosti za preživetje, saj diha s pljuči, in ker ne more na površje, se utopi. Ker se ribolov še vedno povečuje, je ravno to ena največjih groženj morskim želvam, opozarjajo pri WWF.

# data[].attributes.attachment_link.title
Na avstralsko obalo naplavilo poginulo skoraj dvometrsko orjaško želvo

# data[].attributes.attachment_link.description
Na plaži v avstralskem Novem Južnem Walesu so mimoidoči naleteli na srce parajoč prizor. Na kopno je naplavilo poginulo želvo velikanko oziroma orjaško usnjačo. Oblasti menijo, da bi lahko bila smrt ogrožene vrste želve posledica močnega deževja, ki so ga povzročile podnebne spremembe.

# data[].attributes.headline
Kite grbavce rešujejo iz plastičnih pasti: izjemno nevarna, a plemenita misija

# data[].attributes.subject
Kite grbavce rešujejo iz plastičnih pasti: izjemno nevarna, a plemenita misija

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Delo avstralske reševalne ekipe se običajno začne junija, nekaj mesecev po tem, ko v okolici Sydneyja opazijo prve kite grbavce na njihovi selitveni poti. Kmalu se namreč pojavijo prva poročila očividcev, ki opazijo kite, zapletene v ribiške mreže. Zadnje primerke rešijo novembra, ko se ti odpravijo na približno 10.000 kilometrsko pot do Antarktike.

Za ogled vsebine z družbenih omrežij omogoči piškotke družbenih omrežij. Omogoči piškotke

Wayne Philips se z reševanjem morskih živali iz ribiških mrež ukvarja že 28 let. Iz mrež je na svobodo pomagal želvam, tjulnjem, delfinom in ostalim živalim. Zdaj pa vse svoje napore usmerja v reševanje kitov grbavcev.

Zahtevno in nevarno reševanje
Mreže in ostali plastični deli ribiške opreme se sčasoma zapletejo okoli repa živali, ta pa jih nato vleče s seboj. Ribiška oprema jo ovira pri učinkovitem lovljenju hrane in gibanju, za Guardian pojasnjuje Philips. Kot izpostavlja, to pomeni počasno smrt teh mogočnih živali: " Te živali so ustvarjene, da drsijo skozi vodo, in vsaka dodatna obtežitev jim otežuje dolgo pot, ki jo imajo pred seboj."

Za ogled vsebine z družbenih omrežij omogoči piškotke družbenih omrežij. Omogoči piškotke

Takšno reševanje veličastnih živali je torej izjemno naporno, opisuje za Guardian. S plovilom, narejenim posebej za takšno misijo, se morajo namreč približati kitu in čakati na pravi trenutek, saj bodo morda imeli le eno priložnost, da kita osvobodijo, preden se znova potopi.

Na Tajskem lovijo mreže duhov in jih predelujejo v zaščitno opremo proti covidu

Reševanje je zapleteno in naporno. Živali niso vedno navdušene nad pomočjo in rešitelje v resnici dojemajo kot grožnjo. Ekipa mora kita najprej upočasniti in umiriti. " Kit misli, da ga želimo poškodovati, in nas dojema kot plenilce," pojasnjuje.

Vsako reševanje je lahko torej izjemno nevarno, saj se lahko prestrašen kit poskuša prevrniti, potopiti ali udarjati s težkim repom, kar je lahko nevarno tako za žival kot za ekipo, ki ji skuša pomagati. Med reševalci kitov so bile po svetu zabeležene že vsaj tri smrti. Eden izmed umrlih je bil Tom Smith, ki je leta 2003 umrl med reševanjem kita na Novi Zelandiji. Leta 2017 je le nekaj trenutkov po tem ko je uspešno osvobodil kita, umrl kanadski reševalec Joe Howlett. Kot pravi Philips, so lani prejeli 28 prijav vzdolž vzhodne avstralske obale, njegova ekipa je lahko pomagala le v dveh primerih.

Netrajnostne človeške prakse bi lahko morja spremenile v puščave
Kiti grbavci, znani kot pojoči kiti, ki za ljudi v nobenem primeru niso nevarni, so sicer zelo redki. Navadno merijo med 12 in 16 metrov in tehtajo okrog 36 ton. Njihovo telo je posebne oblike, najbolj značilni pa sta dolgi prsni plavuti. Letno prepotujejo tudi do 25 tisoč kilometrov od hladnejših voda, v katerih se zadržujejo poleti, proti toplejšim vodam, v katerih se pozimi parijo in imajo potomce. Zaradi prekomernega lova je po nekaterih ocenah izginilo kar 90 odstotkov nekdanje populacije, vendar pa naj bi se stanje v zadnjem času izboljšalo. Znani so predvsem po značilnem oglašanju. Samci namreč 'pojejo' od 10- do 20-minutne pesmi, ki jih ponavljajo tudi po več ur. Znanstveniki si še vedno niso edini glede njihovega pomena, verjetno pa gre za privabljanje potencialnih partnerk.

Skrb vzbujajoče novice: v Sredozemskem morju ogroženi skoraj vsi delfini in kiti

Kiti grbavci so se zmagoslavno vrnili z roba izumrtja - zdaj naj bi v oceanih plavalo še približno 30.000 mogočnih živali, kar naravoslovci razumejo kot veliko zmago. A vrsta se zdaj sooča z novo grožnjo, h kateri v veliki meri prispeva človek s podnebnimi spremembami. Oceani se segrevajo, zato kiti grbavci -tako kot ostale vrste - spreminjajo svoje starodavne migracijske vzorce, da bi našli zavetje in hrano. Medtem ko "tavajo" po doslej neznanih delih vzdolž avstralske obale, pa obstaja večja možnost za srečanje z ljudmi, ki je lahko zanje smrtonosna, za Guardian opisuje Philips.

Znanstveniki ocenjujejo, da v zapuščenih mrežah vsako leto pogine 300.000 kitov in delfinov, a večina primerov ostane neodkrita. Zapuščena ribiška oprema je namreč najsmrtonosnejša oblika plastičnih odpadkov za morsko življenje. V svetovnem skladu za naravo (WWF) ocenjujejo, da poškoduje kar 66 odstotkov morskih sesalcev, ogroža pa več kot polovico morskih vrst ptic in želv. Netrajnostne in neodgovorne človeške dejavnosti bi lahko morja in oceane spremenile v puščave.

Čas je, da spremenimo svoje ravnanje z oceani ter začnemo z dragocenim in krhkim ekosistemom ravnati dostojanstveno in spoštljivo, še opozarjajo pri WWF Adria.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kite grbavce rešujejo iz plastičnih pasti: izjemno nevarna, a plemenita misija

# data[].attributes.attachment_link.description
Pravi čudež je, da so si kiti grbavci, ki so bili že na robu izumrtja, opomogli. A zdaj jim grozijo nove nevarnosti, saj to pomeni tudi več tragičnih srečanj s plastičnimi pastmi, ki jih v oceanih za seboj pušča človek. Wayne Philips ima posebno misijo - reševanje kitov, ki se zapletejo v ribiške mreže.

# data[].attributes.headline
Državno tekmovanje iz Ekokviza- rezultati

# data[].attributes.subject
Državno tekmovanje iz Ekokviza- rezultati

# data[].attributes.body
Ema Marenk iz 6. razreda je dosegla 12. mesto, Primož Marković iz 8. razreda pa 10. v svoji skupini. Oba sta se tako uvrstila v superfinale, ki bo potekalo 8. aprila 2022 na OŠ Leskovec pri Krškem. Iskrene čestitke našima ekofacama!!!!

# data[].attributes.headline
3. marec Svetovni dan biotske raznovrstnosti

# data[].attributes.subject
3. marec Svetovni dan biotske raznovrstnosti

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Naravni ekosistemi naj bi se v zadnjih desetletjih v povprečju zmanjšali za 47 odstotkov. Svetovna zveza za varstvo narave opozarja, da je na rdečem seznamu več kot 8400 vrst, ki so kritično ogrožene, in dodatnih skoraj 30.000, ki so ranljive in ogrožene. Ogrožena je četrtina vseh poznanih rastlinskih in živalskih vrst na svetu, okoli milijon vrst pa naj bi bilo na robu izumrtja. Mnoge vrste pa bodo izumrle, še preden jih bodo znanstveniki odkrili in opisali.

Letošnji svetovni dan prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst poudarja njihov pomen pri ohranjanju ekosistemov in njihovi obnovi. S tem želijo spodbuditi razprave in iskanje rešitev, ki bi omogočale trajnostno rabo teh naravnih danosti.

3. marca 1973 je bila v Washingtonu sklenjena Konvencija o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (Konvencija CITES). Leta 2013 pa je Generalna skupščina Združenih narodov (GSZN) ta dan razglasila za svetovni dan prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst (World Wildlife Day).

Zdravi ekosistemi nam zagotavljajo zrak, ki ga dihamo, pitno vodo in hrano za preživetje in materiale za obrt in gradnjo ter nas varujejo pred ekstremnimi naravnimi pojavi. Rastline in živali so neločljivo povezane z ekosistemi. Uničenje ključnih vrst tako vpliva na delovanje in vitalnost ekosistema, po drugi strani pa uničenje habitatov (ekosistemov) pomeni izgubo odvisnih vrst.

Človek s svojim delovanjem posega v naravno ravnovesje ekosistemov in močno vpliva na izumiranje številnih ključnih vrst na svetovni ravni. In to kljub temu, da prav bogastvo vrst in ekosistemov že tisočletja ohranja človeško civilizacijo in njen razvoj. Eden največjih problemov je tudi prekomerno izkoriščanje mnogih vrst, ki ga povzročata naraščajoče povpraševanje in nezakonita mednarodna trgovina.

Zaradi uničenja in izginjanja ekosistemov je GSZN lani razglasila desetletje ohranjanja in obnove ekosistemov.

Prekrivajo le pet odstotkov slovenskega ozemlja, a so izjemnega pomena za naravo in ljudi

Podatki kažejo, da danes eni od treh sladkovodnih vrst in četrtini vseh mokriščnih vrst grozi izumrtje zaradi uničevanja teh ekosistemov. V zadnjih 50 letih so se populacije vseh vretenčarjev zmanjšale za 68 odstotkov (sesalcev za 25 odstotkov, ptic za 14 odstotkov in dvoživk za 40 odstotkov).
Slovenija biotsko zelo bogata
Več kot 37 odstotkov površine slovenskega ozemlja je vključenega v omrežje evropsko pomembnih habitatov in vrst (Natura 2000), država pa je na tem področju tudi vodilna v Evropski uniji. Posebnost Slovenije je tudi, da na tako majhnem območju živi zelo veliko različnih živalskih in rastlinskih vrst. Do zdaj so strokovnjaki na območju Slovenije zabeležili približno 15.000 živalskih vrst, 6000 rastlinskih vrst in 5000 vrst gliv. "Med njimi je veliko endemičnih vrst, od tega med višjimi rastlinami 40 taksonov z 22 endemiti v ožjem smislu, torej s prevladujočo razširjenostjo v Sloveniji. Na našem ozemlju živi okrog 850 živalskih endemitov, vključno z jamskimi živalmi. Med njimi so vrste, ki so v neugodnem stanju," so poudarili na ministrstvu za okolje in prostor (MOP).

Eden od primerov dobre prakse za ohranjanje živalskih vrst in ekosistema je doseljevanje risa v Sloveniji v okviru projekta LIFE Lynx. "Evrazijski ris je vrsta, ki je že od leta 1975 vpisana na dodatek II konvencije CITES, zato z reševanjem populacije uresničujemo tudi cilje konvencije. V projekt je vključenih pet držav (Slovenija, Hrvaška, Italija, Slovaška in Romunija), njegova glavna cilja pa sta preprečevanje ponovnega izumrtja dinarsko-jugovzhodnoalpske populacije evrazijskega risa in njena dolgoročna ohranitev," so zapisali na MOP.

Doseljeni risi s svojimi geni rešujejo dinarsko populacijo pred izumrtjem

# data[].attributes.attachment_link.title
V Sloveniji živi najmanj 15.000 živalskih vrst, 6000 rastlinskih vrst in 5000 vrst gliv

# data[].attributes.attachment_link.description
Živali in rastline so pomemben del našega ekološkega sistema, poleg tega pa prispevajo k splošnemu, gospodarskemu, znanstvenemu in izobraževalnemu razvoju človeštva. A le, če lahko živijo in uspevajo v svojem naravnem okolju. Prav zato 3. marca obeležujemo lepoto in raznolikost prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst.

# data[].attributes.body
Na hodniku so razstavljeni vsi Zamaškonjami, za katere boste od 9. do 15. marca lahko glasovali na Facebook strani Office&More.

# data[].attributes.body
V četrtek, 27. 1. 2022, je potekalo šolsko tekmovanje Ekokviz.

Na državno tekmovanje so se uvrstili:
6. razred: Ema Marenk
7. razred: Jaša Repe
8. razred: Primož Markovič

Čestitke našim Ekofacam!!!!

# data[].attributes.headline
Od začetka epidemije pa do danes je svet proizvedel 8,4 milijona plastičnih odpadkov, od tega jih kar 26 tisoč ton zaide v morja.

# data[].attributes.subject
Od začetka epidemije pa do danes je svet proizvedel 8,4 milijona plastičnih odpadkov, od tega jih kar 26 tisoč ton zaide v morja.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ljubljana, 02.02.2022, 16:12 | Posodobljeno pred 10 urami

icon-content-book-3 PREDVIDEN ČAS BRANJA: 2 min

Množično testiranje ne pomeni pritiska le na stroko, temveč tudi na okolje. Zaradi pandemije covida-19 je po svetu nastalo več deset tisoč ton dodatnih medicinskih odpadkov, ugotavlja Svetovna zdravstvena organizacija. Medicinska oprema je nujno potrebna, a organizacija opozarja, da je treba zagotoviti, da njena uporaba ne bo negativno vplivala na okolje. Kakšna je pot covidnih odpadkov v Sloveniji?

Ste se kdaj vprašali, kaj se zgodi z uporabljenimi zaščitnimi maskami? Te ne sodijo v embalažo. Njihova pot bi se morala začeti med mešanimi odpadki, torej v črnih zabojnikih.
Ekologi brez meja opozarjajo
Največja težava niso maske, ki jih pravilno odvržemo. "Samo ena zaščitna maska lahko v okolju, v morskem okolju, dnevno izloči kar 173 tisoč mikroplastike. To mikroplastiko pa posledično dobimo tudi mi na naše krožnike. Zaužili naj bi za eno kreditno kartico plastike na leto, " pojasnjuje Katja Sreš iz Ekologi brez meja.

Od začetka epidemije pa do danes je svet proizvedel 8,4 milijona plastičnih odpadkov, od tega jih kar 26 tisoč ton zaide v morja. Za lažjo primerjavo je to dva tisoč dvonadstropnih avtobusov.

"Zaradi spremenjenega načina življenja se je tako povečala tudi količina plastične embalaže, ki smo jo v naše domove dobili z dostavo, spletnimi nakupi, " dodaja Srešova. Z ločevanjem odpadkov ne skrbimo zgolj za okolje, še doda sogovornica, temveč dajemo surovinam tudi večjo možnost za ponovno uporabo. Že v zabojnikih ločeni odpadki so namreč čistejši in bolj priljubljeni za reciklažo.

Vsak teden se v ljubljansko komunalo strese tudi do 2500 ton mešanih odpadkov iz 56-ih občin. Potem pa žerjav kupe odpatkov prenese v drobilnik. "Nato iz njih izločimo surovine kot so plastenke, papir, kovine, pločevinke, ki so potem primerne za ponovno uporabo," pojasnjuje Vanja Fabjan iz Voka Snage.

Težav niso imeli niti v začektu epidemije, ko smo, spomnimo, kužne maske in ostale pripomočke skrbno ločevali v plastičnih vrečah. Vse skupaj se namreč razreže na majhne delce, nato pa loči na traku. Vse, kar ne sodi v nobeno od prej naštetih skupin surovin, potuje naprej do naslednjega cilja.

"Preostanek predelamo v gorivo, ki je primerno za energetsko izrabo. Torej tukaj pristanejo odpadki kot so maske, rokavice, plenice, teksil, pipomočki za samotestiranje, tako da na odlagališču na koncu pristane manj kot deset odstotkov odpadkov. Potem to gorivo prevzamejo prevzemniki in to pošljejo v objekte, ki lahko energetsko izrabo omogočijo, " nadaljuje Fabjanova.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pot covidnih odpadkov: 'Zaužili naj bi za eno kreditno kartico plastike na leto'

# data[].attributes.attachment_link.description
Množično testiranje ne pomeni pritiska le na stroko, temveč tudi na okolje. Zaradi pandemije covida-19 je po svetu nastalo več deset tisoč ton dodatnih medicinskih odpadkov, ugotavlja Svetovna zdravstvena organizacija. Medicinska oprema je nujno potrebna, a organizacija opozarja, da je treba zagotoviti, da njena uporaba ne bo negativno vplivala na okolje.

# data[].attributes.body
V četrtek, 27. januarja 2022 bo potekalo letošnje tekmovanje iz znanja ekologije.

Tekmovanje bo potekalo v računalnici po sledečem razporedu:
12.50- 13.15:  6.b +  7.b +  8.a
13.15- 13. 45:  6.a +  6.c
13.45 - 14.15: 7.a + 7.c +  8.c

Dostop do gradiv imate v ekipah v Teamsu.

# data[].attributes.headline
UMETNO SONCE- upanje za rešitev podnebne krize?

# data[].attributes.subject
UMETNO SONCE- upanje za rešitev podnebne krize?

# data[].attributes.attachment_link.title
Umetno sonce: je fuzija novo upanje za rešitev podnebne krize?

# data[].attributes.attachment_link.description
Kitajska je svet pred kratkim navdušila z uspešnim prižigom ‘umetnega sonca’. Procesu zlivanja jeder, ki poganja Sonce in zvezde in ki ga želijo znanstveniki zagnati tudi na Zemlji, pravimo fuzija. To je zagotovo energija prihodnosti, saj gre za čist, varen in skoraj neomejen vir energije. Za gorivo…

# data[].attributes.body
V letu 2021 so znanstveniki prepoznali, opisali in poimenovali več kot 200 novih rastlin in gliv. Mnoge od njih pa so že ogrožene.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Britanski raziskovalci iz Kraljevih botaničnih vrtov Kew (Royal Botanical Gardens, Kew) so s pomočjo sodelavcev z vsega sveta v letu 2021 poimenovali 205 novo odkritih rastlinskih vrst, ki rastejo v Afriki, Aziji, obeh Amerikah in tudi v Evropi. Gre za pomembna odkritja, ki potrjujejo, kako bogat in raznolik je naš planet. Rastline in glive, ki še niso raziskane, pa predstavljajo potencial za prehrambene in zdravilne namene.

V zadnjem desetletju so znanstveniki z vsega sveta na leto prepoznali približno 2000 novih rastlinskih vrst. "Skoraj neverjetno je, da še vedno odkrivamo toliko novih," je za britanski The Guardian dejal botanik pri RGB Kew Martin Cheek. "Zdaj imamo zadnjo priložnost, da odkrijemo doslej še neznane vrste, jih poimenujemo in po možnosti zaščitimo, preden izumrejo po vsem svetu," je poudaril.
Nočna orhideja
Med novo odkritimi oziroma prepoznanimi rastlinami je orhideja, ki raste v popolni temi. Gre za eno od 16 novoodkritih orhidej, ki rastejo v gostih in zakotnih gozdovih Madagaskarja. Poimenovali so jo Didymoplexis stella-silvae oziroma "zvezda gozda", saj raste v popolni temi, njeni cvetovi pa spominjajo na zvezde. Ta vrsta orhideje nima listov ali klorofila za proces fotosinteze, vsa svoja hranila pa pridobiva v simbiozi s podzemnimi glivami. Njen snežno beli cvet iz gozdnih tal pokuka takoj po dežju, a le za en dan, zato da privabi opraševalce, ki so lahko v tem primeru tudi mravlje.

"Žal številnim edinstvenim rastlinam na Madagaskarju grozijo deforestacija, suše, poplave in požari, ki so posledica podnebnih sprememb. Dejansko gre za tekmo s časom," pravi John Hermans, ki je poimenoval nočno orhidejo. Na žalost za tri od 16 vrst orhidej, ki so jih odkrili skupaj z raziskovalci z Madagaskarja, domnevajo, da so že izumrle v divjini, še preden so jih znanstveniki uspeli podrobno raziskati. Razlog za to pa je uničenje njihovega naravnega habitata.

Med te spada tudi orhideja, ki raste na drevesu in so jo poimenovali Aerangis bovicornu. Velik del gozda, v katerem raste, so posekali za nasade pelargonij, iz katerih pridobivajo olje geranije, ki se uporablja v aromaterapiji in po katerem je v Evropi in drugod po svetu veliko povpraševanje. Poleg nje znanstveniki domnevajo, da je izumrla tudi orhideja Habenaria crocodilium, ki so jo našli v bližini bivališča krokodilov in ki so jo verjetno uničile poplave; ter orhideja Bulbophyllum cochinealloides, katere edini primerek je v enem od evropskih botaničnih vrtov.
Cvetlica, ki spominja na ognjemet
Ena od na novo poimenovanih rastlinskih vrst je tudi cvetlica, ki spominja na ognjemet. Raste na otoku Borneo, njeno znanstveno ime je Ardisia pyrotechnica, spada pa v družino jegličevk. Zraste do širi metre v višino.

Čeprav jo je ekipa malezijskih in japonskih raziskovalcev odkrila šele pred kratkim, že zdaj velja za močno ogroženo vrsto, saj so jo doslej našli le na dveh lokacijah. Njenemu naravnemu habitatu pa grozi uničenje zaradi pridobivanja palmovega olja.
Bolivijski zimzelen
V andskih dolinah v Boliviji so raziskovalci odkrili nenavadno cvetlico iz družine pasjestrupovk, ki so jo poimenovali Philibertia Woodii. Poimenovali so jo v čast botanika Johna Wooda, ki je učil bolivijske botanike in podpiral botanične ekspedicije v Boliviji. V divjini jo je odkril argentinski botanik Hector Keller, poimenovala pa sta jo skupaj z Davidom Goyderjem iz RGB Kew.

Cvet rastline je svetle rumene barve, njen plod pa je jajčaste oblike, spominja na kivi in je užiten, ko je pečen. Cvetovi zaradi svoje svetle barve pritegnejo veliko metuljev.

Številne rastline iz te rastlinske družine imajo tudi zdravilne učinke. Iz nekaterih vrst pridobivajo kemijske sestavine za nekatera zdravila proti raku. Znanstveniki upajo, da bodo lahko analizirali tudi to rastlino in morda odkrili kakšno zdravilno učinkovino.
Zobata goba
Med lani poimenovanimi "novimi" vrstami je tudi redka "zobata" goba z znanstvenim imenom Hydnellum nemorosum, ki raste v Združenem kraljestvu. Prvič so jo odkrili leta 2008 v mahu pod kostanjevim drevesom v kraljevem parku Windsor Great Park v Angliji, podrobno pa so jo opisali šele v 2021. DNK-analiza vseh podobnih primerkov v Evropi je potrdila, da gre za edinstveno gobo in da je to edini kraj, kjer so jo doslej našli. Zato so predlagali tudi uvrstitev te gobe na rdeči seznam ogroženih vrst in za njeno zaščito.

Goba se od drugih vrst razlikuje tudi po videzu trosovnic pod klobukom. Te so namreč videti kot zobje, po čemer je tudi dobila laično ime "zobata goba". Uspeva v revnih tleh, ki imajo nizko raven dušika in raste v sožitju s koreninami dreves, ki jih oskrbuje z mineralnimi snovmi v zameno za sladkor iz listov dreves. Znanstveniki predvidevajo, da te gobe izginjajo zaradi izgube naravnega habitata in zaradi povišane ravni dušika v zraku.
'Ubijalski' tobak
V bližini postajališča za tovornjake v Zahodni Avstraliji so našli nenavadno rastlino, ki je pravzaprav vrsta tobaka. Prekrita je z žlezami, ki izločajo lepljivo snov, s pomočjo katere rastlina lovi in ubija majhne žuželke. Znanstveniki predvidevajo, da gre za obrambni mehanizem pred škodljivci.

Gre za res unikatno vrsto divjega tobaka, ki ubija žuželke. Raziskovalci so na najdišču zbrali semena te rastline in jo zdaj gojijo v rastlinjakih.
Drevo, poimenovano po DiCapriu
Prva rastlina, ki so jo poimenovali v letu 2022, je tropsko drevo v gozdu Ebo v Kamerunu. Novo odkrito vrsto drevesa iz družine dišeča kananga (Ylang-ylang) so poimenovali Uvariopsis dicaprio, po hollywoodskem igralcu in okoljevarstveniku Leonardu DiCapriu. Drevo zraste do štiri metre v višino, iz stebla pa rastejo šopi velikih, svetlo rumeno-zelenih cvetov.

Rastlino so poimenovali po igralcu zaradi njegovih prizadevanj, da bi ustavili izsekavanje gozdov, v katerem raste tudi omenjeno redko drevo.

Kot pravijo raziskovalci, je to le majhen del rastlinskih vrst, ki jih še ne poznamo dobro. V tropih je še na tisoče rastlin in na milijone vrst gliv, ki še niso raziskane in nimajo imen. Dokler neke vrste raziskovalci ne odkrijejo in je ne spoznajo bolj podrobno, je skoraj nemogoče oceniti, kako ogrožena je. To pa otežuje delo številnim znanstvenikom, ki si prizadevajo, da bi jih zaščitili in ohranili.

Grožnja za mnoge rastlinske in živalske vrste je prav človekovo poseganje v naravo: predvsem uničevanje gozdov, razširjanje plantaž za pridobivanje palmovega olja ali drugih kulturnih rastlin ter tudi rudarjenje. Trenutno je opisanih in poimenovanih okoli 400.000 rastlinskih vrst, dvema od petih pa grozi izginotje.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rastlinska odkritja: orhideja, ki raste v temi, 'ubijalski' tobak, zobata goba ...

# data[].attributes.attachment_link.description
V letu 2021 so znanstveniki prepoznali, opisali in poimenovali več kot 200 novih rastlin in gliv. Mnoge od njih pa so že ogrožene. Med njimi so tudi orhideja, ki raste v popolni temi, in vrsta tobaka, ki s svojimi lepljivimi žlezami privablja in ubija majhne žuželke.

# data[].attributes.body
Na TVS2 se je v soboto, 8. 1. 2022, ob 18.20 predvajal odličen dokumentarni film vreden ogleda.
Arctic Drift: A Year In The Ice/2021/ Režija: Ashley Morris
Ogledate si ga lahko na sledeči povezavi: https://365.rtvslo.si/arhiv/tuji-dokumentarni-filmi-in-oddaje/174810383

# data[].attributes.attachment_link.title
Odprava na Arktiko - leto na ledu, britansko-nemški dokumentarni film

# data[].attributes.body
27. januarja bomo ponovno preizkusili svoje znanje o ekoloških temah na EKO KVIZU.

Priprave bodo od 13. decembra dalje potekale po sledečem urniku:
6. in 7. razred: SREDA 6. ura v učilnici 9
8. razred: PONEDELJEK 6. ura v učilnici 8

Teme letošnjega Eko kviza:
6. razred: Gozd in gozdarstvo v Sloveniji
7. razred: Ekosistemi
8. razred: Svetovni okoljski problemi
Skupna tema: Biotska pestrost

# data[].attributes.body
Na zbiralni akciji papirja 2. in 3. novembra 2021 smo zbrali 1,680 kg papirja in tako prispevali 151€ v šolski sklad.

Hvala vsem, ki ste sodelovali in s tem prispevali k čistejšemu okolju!

# data[].attributes.body
Morda veš, da z uživanjem "prave" hrane lahko močno prispevamo k ohranjanju okolja? S pomočjo "babičine podnebne kuharice" lahko slovenske tradicionalne jedi pripraviš na okolju prijazen način. Mmmmmmm, okusno!

# data[].attributes.body
Na tej povezavi pa zgornji virtualni razstavi še prisluhnete in izveste marsikaj zanimivega.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Razstavo Na vroči strani Alp je pripravila Umanotera, Slovenska fundacija za trajnostni razvoj, v okviru LIFE projekta CARE4CLIMATE (LIFE17 IPC/SI/000007), sofinanciranega s sredstvi evropskega programa LIFE, sredstvi Sklada za podnebne spremembe in sredstvi partnerjev projekta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Razstavo Na vroči strani Alp je pripravila Umanotera, Slovenska fundacija za trajnostni razvoj, v okviru LIFE projekta CARE4CLIMATE (LIFE17 IPC/SI/000007), sofinanciranega s sredstvi evropskega programa LIFE, sredstvi Sklada za podnebne spremembe in sredstvi partnerjev projekta.

# data[].attributes.headline
Kako bo Slovenija videti do konca stoletja?

# data[].attributes.subject
Kako bo Slovenija videti do konca stoletja?

# data[].attributes.body
Na povezavi si lahko ogledate, kako bo videti Slovenija, če takoj ne prenehamo s svojim vedenjem in onesnaževanjem Zemlje.

# data[].attributes.attachment_link.description
Slovenija se zaradi svojih geografskih značilnosti segreva hitreje od svetovnega povprečja. Naraščanje temperature zraka je tudi v prihodnosti neizogibno, odvisno pa bo od tega, kako uspešni bomo

# data[].attributes.headline
29. september: Mednarodni dan ozaveščanja o odpadni hrani

# data[].attributes.subject
29. september: Mednarodni dan ozaveščanja o odpadni hrani

# data[].attributes.body
Po podatkih Statističnega urada RS (SURS) je leta 2018 vsak prebivalec Slovenije po nepotrebnem zavrgel okrog 13 kilogramov užitnih živil. Številke so skrb vzbujajoče, a pri tem Slovenci nismo osamljeni, temveč gre za globalni problem. Zato je Generalna skupščina Združenih narodov 29. september razglasila za Mednarodni dan ozaveščanja o izgubah hrane in odpadni hrani. Cilj je jasen: z ozaveščanjem in s pravilnim odnosom do hrane zmanjšati količino zavržene hrane in s tem pomembno prispevati k bolj trajnostni družbi.

Več informacij na uradni spletni strani Organizacije za hrano in kmetijstvo ZN: http://www.fao.org/platform-food-loss-waste/food-waste/introduction/en/

# data[].attributes.headline
ZBIRALNA AKCIJA STAREGA PAPIRJA IN ZAMAŠKOV V NOVEMBRU

# data[].attributes.subject
ZBIRALNA AKCIJA STAREGA PAPIRJA IN ZAMAŠKOV V NOVEMBRU

# data[].attributes.attachment_link.title
ZBIRALNA AKCIJA STAREGA PAPIRJA november

# data[].attributes.body
Vse knjižne molje, ki vas vsaj malce zanima tudi okolje, vabimo da si ogledate seznam knjig z ekološko tematiko.

# data[].attributes.body
Po lanskem uspehu na Ekokvizu se bomo akciji pridružili tudi letos. Na tekmovanju lahko sodelujejo učenci 6., 7. in 8. razreda, ki se bodo pomerili v znanju različnih tematik povezanih z ekologijo. Prijave že potekajo pri ge. Kofler in ge. Šturm. Datum tekmovanja in priprav pa še sledi!

# data[].attributes.headline
JESENSKA ZBIRALNA AKCIJA PAPIRJA IN ZAMAŠKOV

# data[].attributes.subject
JESENSKA ZBIRALNA AKCIJA PAPIRJA IN ZAMAŠKOV

# data[].attributes.body
V mesecu novembru 2021 bomo izvedli jesensko zbiralno akcijo papirja in plastičnih zamaškov. Sredstva zbrana z odvozom starega papirja bomo darovali v šolski sklad, s plastičnimi zamaški pa pomagali društvu Vesele nogice. Naj se zbiranje začne!

# data[].attributes.headline
Nič več plastičnega pribora za enkratno uporabo

# data[].attributes.subject
Nič več plastičnega pribora za enkratno uporabo

# data[].attributes.body
Septembra je končno začela veljati prepoved prodaje plastičnega pribora za enkratno uporabo. Na naši šoli smo se plastičnemu priboru in slamicam odpovedali že 2 leti nazaj! :)

# data[].attributes.headline
Spreminjanje živali zaradi podnebnih sprememb

# data[].attributes.subject
Spreminjanje živali zaradi podnebnih sprememb

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sydney, 08.09.2021, 6:00 | Posodobljeno pred 5 urami

icon-content-book-3 PREDVIDEN ČAS BRANJA: 3 min

Živali se zaradi podnebne krize vse bolj spreminjajo, pravijo raziskovalci. Med drugim so ugotovili, da toplokrvne živali spreminjajo svojo fiziologijo, s čimer se prilagajajo vročemu podnebju. Za boljše uravnavanje telesne temperature imajo tako daljše kljune ter večje noge in ušesa. "Že v bližnji prihodnosti bi lahko srečali kakšnega slončka Dumba," je dejala ena od raziskovalk.

Kadar se živali pregrejejo, morajo razpršiti toploto, ptice za to uporabijo kljun, sesalci pa ušesa. Nekatera bitja v toplejših podnebjih so v preteklosti že razvila večje kljune in ušesa, zdaj, ko se podnebje segreva, pa so te razlike še toliko izrazitejše.

Avtorica študije in raziskovalka ptic Sara Ryding z univerze Deakin je dejala, da preoblikovanje podobe ne pomeni, da se živali uspešno spopadajo s podnebnimi spremembami in da je vse v redu. "To samo pomeni, da se razvijajo, da bi spremembe sploh lahko preživele. Nismo prepričani, kakšne so druge ekološke posledice teh sprememb, niti če se lahko spremenijo in preživijo vse živalske vrste," je pojasnila.

Medtem so raziskave severnoameriških temnookih juncojev pokazale povezavo med povečano velikostjo kljuna in kratkotrajnimi temperaturnimi ekstremi v hladnem okolju. Raziskovalci so poročali tudi o povečanju dolžine repa pri gozdnih miših, velikosti repa in nog pa pri maskiranih rovkah. Netopirjem pa so se v toplem podnebju povečala krila.

Rydingova bo spremembe pri avstralskih pticah raziskovala s 3D-skeniranjem muzejskih vzorcev ptic iz zadnjih 100 let. Tako bo skušala raziskati, katere ptice se spreminjajo zaradi podnebnih sprememb.

Poudarila je še, da se v medijih, ko je govora o podnebnih spremembah, pogosto govori o težavah, ki jih bodo spremembe prinesle za ljudi. "Skrajni čas je, da se zavemo, da se morajo spremembam prilagajati tudi živali. Spremeniti se morajo veliko hitreje, kot bi se sicer v običajnem evolucijskem času," je dejala Rydingova in dodala še, da se bodo nekatere vrste spremembam lahko prilagodile, druge pa ne.
"Že v bližnji prihodnosti bi lahko srečali kakšnega slončka Dumba"
V poročilu piše še, da se bodo tovrstne spremembe pri živalih verjetno še dogajale, zlasti ko se bo podnebje še bolj segrevalo. "Povišane temperature, povezane s podnebnimi spremembami, bodo verjetno vplivale na termoregulacijske potrebe živali," je zapisano. "Naraščajoče temperature bi lahko vplivale na povečanje delov telesa pri živalih, ki bodo morale odvajati toploto, in hkrati na pomanjšanje delov telesa pri živalih, ki se bodo znašle v hladnejšem okolju".

Čeprav so za zdaj spremembe majhne, bi se lahko ob nadaljnjem segrevanju planeta to hitro spremenilo, je dejala Rydingova. "Spremembe so za zdaj manj kot 10-odstotne, zato tudi ne bodo takoj opazne," je dejala in dodala: "Pričakuje se, da se bodo vidni deli teles, kot so ušesa, pri veliko živalih povečali. Že v bližnji prihodnosti bi lahko srečali kakšnega slončka Dumba".

Čeprav znanstveniki trdijo, da je podnebne spremembe težko določiti za edini vzrok nastalih sprememb pri živalih, pa so podnebne spremembe v različnih geografskih regijah in vrstah skupna točka vseh preiskovanih živali.
Večji kljuni, noge in krila ter daljši repi
Med živalmi, ki so se spremenile, je več vrst avstralskih papig, ki so od leta 1871 pokazale od 4- do 10-odstotno povečanje velikosti kljuna, kar se ujema z zvišanjem poletne temperature.

Če živali ne uravnavajo telesne temperature, se lahko pregrejejo in umrejo. Kljuni, ki niso pokriti s perjem in zato niso izolirani, so pomembni za uravnavanje toplote, prav tako ušesa, repi in noge pri sesalcih, če niso pokriti s krznom. Poročilo, objavljeno v reviji Trends in Ecology & Evolution, ugotavlja, do so največje spremembe opazne pri pticah.

# data[].attributes.attachment_link.title
Večji kljuni in daljši repi - živali se spreminjajo zaradi podnebne krize

# data[].attributes.attachment_link.description
Živali se zaradi podnebne krize vse bolj spreminjajo, pravijo raziskovalci. Med drugim so ugotovili, da toplokrvne živali spreminjajo svojo fiziologijo, s čimer se prilagajajo vročemu podnebju. Za boljše uravnavanje telesne temperature imajo tako daljše kljune ter večje noge in ušesa. "Že v bližnji prihodnosti bi lahko srečali kakšnega slončka Dumba," je dejala ena od raziskovalk.