# data[].attributes.body
Hvilken socialgruppe har samlet set størst risiko for at blive socialt udstødt?

Svar: Det har socialgruppe fem fordi at de har størst procenttal i både dårligt helbred  og ensomhed og mange af de andre.

# data[].attributes.body
På hvilke områder er der sket forbedringer, og på hvilke områder står det dårligere til?

Svar: På arbejdsløshedsefaring står det dårligere til og på mindre godt arbejdsmilijøet. Og det står bedre til på boligstandard undre minimum.

# data[].attributes.body
Hvordan ser den generelle udvikling ud på de områder, som ifølge SFI skaber social udstødelse (privatøkonomi, helbred, ensomhed, arbejdsløshed)?

Svar: Ensomheden og folks helbred har ikke rigtig ændret sig men abejdsløshedsefaring er steget.

# data[].attributes.body
Hvilken socialgruppe følte sig mest alene i år 2000.

Svar: Det gjorde socialgruppe fem.

# data[].attributes.body
Hvilken socialgruppe havde det dårligste abejdsmilijø i 1986?

Svar: Socialgruppe tre.

# data[].attributes.body
Hvad siger udviklingen i socialgrupperne om danskernes levevilkår?

Svar: At levevilkårene er blevet meget bedre.

# data[].attributes.body
Hvad kunne det være for nogle job der er forsvundet hvilke kan være kommet til?

Svar: De job der kan være forsvundet, er nok de jobs som maskiner har taget over fx dem på fabriker og sådan.

# data[].attributes.body
Hvilke fordele er der ved at måle samfunds udvikling i socialgrupper, og hvilke ulemper kunne det være?

Svar: Fordelene ved at dele folk op i socialgrupper, er at man kan kende en person bedre ud fra ens arbejde og det er med til at opdele folk bedre efter person til person. Ulemperne kan være at folk ikke helt passer til der hvor det er blevet placeret.

# data[].attributes.body
Hvilken retning går udviklingen i socialgrupper i? Hvilke grupper vokser og hvilke skrumper?

Svar: De første socialgrupper stiger og de sidste skrumper.

# data[].attributes.body
Kan socialgrupperne bruges til at måle befolkningens lykke?

Svar: Nej fordi man kan stadig være lykkelig selvom man kun er håndværker og medlem af socialgruppe fire.

# data[].attributes.body
Hvad tror i forklaringen er på, at der er sket en forbedring i befolkningens levevilkår?

Svar: Fordi at folk tager højere uddannelser, og fordi der er kommet bedre læringsmuligheder.

# data[].attributes.body
Hvorfor tror i, at folk i lavere socialgrupper ofte har større helbredsproblemer end  folk fra de øvre socialgrupper?

Svar: Fordi at det ikke kræver så høj en uddanelse at blive håndværker eller tømrer og det er mere fysisk hårdt end at være chef i et advokatfirma.

# data[].attributes.body
Folk i denne socialgruppe er, folk med ufaglært arbejde, og folk der aldrig har haft et arbejde.

# data[].attributes.body
Folk i denne socialgruppe er, landmænd der ikke ejer gården, lønmodtager med ingen underordnede og folk med faglært arbejde.

# data[].attributes.body
Folk i denne socialgruppe er mindre selvstændige med 0-10 underordnede. Også selvstændige gårdejere, og mellem høje lønmodtagere med 1-10 underordnede.

# data[].attributes.body
Folk i denne socialgruppe har mellemlange vidergående uddannelser og er tit også selvstændige med 6-20 ansatte under sig. Eller så er de højere lønmodtager med 11-50 underordnede.

# data[].attributes.body
Folk i denne socialgruppe har lange vidergående uddannelser og er tit selvstændig og chefer med minimum 21 ansatte under sig.