# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Володимирівна Трубіцина-Смагло

# data[].attributes.attachment_link.title
Техніка безпеки. Інструктаж. Правила безпечної поведінки під час осінніх канікул.

# data[].attributes.attachment_link.title
Європейська бунтарка: ЛЕСЯ УКРАЇНКА, яку ми не знали! / ТСН.Тиждень

# data[].attributes.attachment_link.title
🤩 Леся Українка в ХХІ ст. Блогерка збирає мільйони переглядів своєю схожістю з письменницею

# data[].attributes.headline
Леся Українка нашого часу? Історія дівчини, яка неймовірно схожа на українську поетесу

# data[].attributes.subject
Леся Українка нашого часу? Історія дівчини, яка неймовірно схожа на українську поетесу

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Сніданок з 1+1

# data[].attributes.attachment_link.title
Леся Українка нашого часу? Історія дівчини, яка неймовірно схожа на українську поетесу

# data[].attributes.attachment_link.title
Міжнародний день рідної мови . Історія. Значення.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Національний музей Революції Гідності

# data[].attributes.attachment_link.title
Люди творять історію. Небесна Сотня

# data[].attributes.headline
Торгівля людьми

# data[].attributes.subject
Торгівля людьми

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Бориславський професійний ліцей

# data[].attributes.attachment_link.title
Торгівля людьми

# data[].attributes.attachment_link.title
Українська стійкість. Мотиваційні діалоги 2023_ReНовація

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наталія Валевська VALEVSKA

# data[].attributes.attachment_link.title
Наталія Валевська -  МИР НАД УКРАЇНОЮ | Official Lyric Video

# data[].attributes.attachment_link.title
УРОК ПАМ‘ЯТІ ЧОРНОБИЛЯ: 6 КЛАС

# data[].attributes.headline
Обов'язки і права пішоходів. Правила дорожнього руху України

# data[].attributes.subject
Обов'язки і права пішоходів. Правила дорожнього руху України

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
teoria.pro - онлайн навчання в автошколі

# data[].attributes.attachment_link.title
Обов'язки і права пішоходів. Правила дорожнього руху України

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фонд Ігоря Палиці Тільки разом

# data[].attributes.attachment_link.title
Правила дорожнього руху, кампанія «Безпечний пішохід»

# data[].attributes.headline
Анкета для учнів     Дорогі учні! У нашій школі інформаційні технології застосовуються у різних напрямках. Ми прагнемо розвиватись далі й для нас важливим є Ваша думка. Просимо Вас відповісти на декілька запитань.

# data[].attributes.subject
Анкета для учнів     Дорогі учні! У нашій школі інформаційні технології застосовуються у різних напрямках. Ми прагнемо розвиватись далі й для нас важливим є Ваша думка. Просимо Вас відповісти на декілька запитань.

# data[].attributes.attachment_link.title
Безпечні весняні канікули  з песиком Патроном

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ліна з України

# data[].attributes.attachment_link.title
Правила поведінки на весняних канікулах 2025. Інструктаж з техніки безпеки для вчителя

# data[].attributes.attachment_link.title
Правила поведінки під час весняних канікул 💐 Безпечні весняні канікули

# data[].attributes.headline
Мар‘яна Яремчук - Заплакало небо (пам‘яті захисників, які загинули за Україну)

# data[].attributes.subject
Мар‘яна Яремчук - Заплакало небо (пам‘яті захисників, які загинули за Україну)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Мар'яна Яремчук

# data[].attributes.attachment_link.title
Мар‘яна Яремчук - Заплакало небо                       (пам‘яті захисників, які загинули за Україну)

# data[].attributes.headline
 До Дня українського добровольця – розповідаємо, як все починалося

# data[].attributes.subject
 До Дня українського добровольця – розповідаємо, як все починалося

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ПЕРШИЙ ЗАХІДНИЙ

# data[].attributes.attachment_link.title
🇺🇦 До Дня українського добровольця – розповідаємо, як все починалося

# data[].attributes.headline
У ДніпроОВА відкрили фотовиставку до Дня українського добровольця

# data[].attributes.subject
У ДніпроОВА відкрили фотовиставку до Дня українського добровольця

# data[].attributes.attachment_link.title
У ДніпроОВА відкрили фотовиставку до Дня українського добровольця. Випуск від 15.03.2023

# data[].attributes.headline
«Перше вільне покоління»: розповідь про Ратушного

# data[].attributes.subject
«Перше вільне покоління»: розповідь про Ратушного

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Сніданок з 1+1

# data[].attributes.attachment_link.title
На полі бою загинув Роман Ратушний: що встиг зробити для країни активіст попри свій молодий вік

# data[].attributes.headline
ДА ВІНЧІ — історія життя видатного українського бійця

# data[].attributes.subject
ДА ВІНЧІ — історія життя видатного українського бійця

# data[].attributes.attachment_link.title
ДА ВІНЧІ — історія життя видатного українського бійця

# data[].attributes.headline
Про кібербулінг для підлітків. Серія 4 — Як допомогти другу-жертві?

# data[].attributes.subject
Про кібербулінг для підлітків. Серія 4 — Як допомогти другу-жертві?

# data[].attributes.attachment_link.title
Про кібербулінг для підлітків. Серія 4 — Як допомогти другу-жертві?

# data[].attributes.headline
Про кібербулінг для підлітків. Серія 3 — Що робити жертві кібербулінгу?

# data[].attributes.subject
Про кібербулінг для підлітків. Серія 3 — Що робити жертві кібербулінгу?

# data[].attributes.attachment_link.title
Про кібербулінг для підлітків. Серія 3 — Що робити жертві кібербулінгу?

# data[].attributes.headline
Про кібербулінг для підлітків. Серія 2 — Як відбувається кібербулінг?

# data[].attributes.subject
Про кібербулінг для підлітків. Серія 2 — Як відбувається кібербулінг?

# data[].attributes.attachment_link.title
Про кібербулінг для підлітків. Серія 2 — Як відбувається кібербулінг?

# data[].attributes.headline
Про кібербулінг для підлітків. Серія 1 — Що таке кібербулінг?

# data[].attributes.subject
Про кібербулінг для підлітків. Серія 1 — Що таке кібербулінг?

# data[].attributes.attachment_link.title
Про кібербулінг для підлітків. Серія 1 — Що таке кібербулінг?

# data[].attributes.headline
Презентація.  Небезпечний російський рух "ПВК Редан". Що про нього треба знати

# data[].attributes.subject
Презентація.  Небезпечний російський рух "ПВК Редан". Що про нього треба знати

# data[].attributes.headline
СУБКУЛЬТУРА РЕДАН — що треба знати БАТЬКАМ та як ВБЕРЕГТИ дітей

# data[].attributes.subject
СУБКУЛЬТУРА РЕДАН — що треба знати БАТЬКАМ та як ВБЕРЕГТИ дітей

# data[].attributes.attachment_link.title
СУБКУЛЬТУРА РЕДАН — що треба знати БАТЬКАМ та як ВБЕРЕГТИ дітей

# data[].attributes.headline
Сіють хаос та паніку: яка мета поширення ПВК Редан в Україні

# data[].attributes.subject
Сіють хаос та паніку: яка мета поширення ПВК Редан в Україні

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телеканал Київ

# data[].attributes.attachment_link.title
Сіють хаос та паніку: яка мета поширення ПВК Редан в Україні

# data[].attributes.headline
Українські правоохоронці за кілька останніх днів затримали сотні дітей в різних містах країни — це підлітки, які стали жертвами маніпуляторів із Росії. 

# data[].attributes.subject
Українські правоохоронці за кілька останніх днів затримали сотні дітей в різних містах країни — це підлітки, які стали жертвами маніпуляторів із Росії. 

# data[].attributes.attachment_link.title
РЕДАН в Україні! Це ХАЙП чи загроза життю дітей?

# data[].attributes.headline
Заблоковано 18 каналів та груп, створених для дестабілізації ситуації в Україні через молодіжний рух

# data[].attributes.subject
Заблоковано 18 каналів та груп, створених для дестабілізації ситуації в Україні через молодіжний рух

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Національна поліція України

# data[].attributes.attachment_link.title
Заблоковано 18 каналів та груп, створених для дестабілізації ситуації в Україні через молодіжний рух

# data[].attributes.headline
Небезпечний російський рух "ПВК Редан". Що про нього треба знати

# data[].attributes.subject
Небезпечний російський рух "ПВК Редан". Що про нього треба знати

# data[].attributes.attachment_link.title
Небезпечний російський рух "ПВК Редан". Що про нього треба знати

# data[].attributes.headline
"РЕДАН" у Дніпрі! Агресивний молодіжний рух з російським слідом вже в Україні

# data[].attributes.subject
"РЕДАН" у Дніпрі! Агресивний молодіжний рух з російським слідом вже в Україні

# data[].attributes.attachment_link.title
"РЕДАН" у Дніпрі! Агресивний молодіжний рух з російським слідом вже в Україні

# data[].attributes.attachment_link.title
❗❗ З ножами та кастетами! ВЖЕ затримано 700 підлітків

# data[].attributes.attachment_link.title
Як виник європейський союз

# data[].attributes.headline
Україна і ЄС: що означає статус кандидата на вступ 

# data[].attributes.subject
Україна і ЄС: що означає статус кандидата на вступ 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
DW Українською

# data[].attributes.attachment_link.title
Україна і ЄС: що означає статус кандидата на вступ | DW Ukrainian

# data[].attributes.headline
Загальнонаціональна хвилина мовчання за загиблими внаслідок збройної агресії рф проти України

# data[].attributes.subject
Загальнонаціональна хвилина мовчання за загиблими внаслідок збройної агресії рф проти України

# data[].attributes.attachment_link.title
Вшанування пам'яті загиблих - загальнонаціональна ХВИЛИНА МОВЧАННЯ в Україні

# data[].attributes.headline
Як Росія напала на Україну? Хронологія подій • Ukraïner

# data[].attributes.subject
Як Росія напала на Україну? Хронологія подій • Ukraïner

# data[].attributes.attachment_link.title
Як Росія напала на Україну? Хронологія подій • Ukraïner

# data[].attributes.headline
Музика, що підіймала наш дух упродовж воєнного року

# data[].attributes.subject
Музика, що підіймала наш дух упродовж воєнного року

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
24 лютого 2022 року ми відчували страх, лють, нерозуміння, неможливість повірити в те, що все це насправді. І гідне подиву й захоплення те, як швидко українські музиканти змогли переплавити ці почуття у творчість, яка підтримувала українців із перших днів повномасштабного російського вторгнення.

Редакція "Нової української школи" зібрала ті відомі пісні воєнного часу, які можна послухати чи заспівати з дітьми в школі. Серед них є підбадьорливі й життєрадісні, орієнтовані здебільшого на дітей молодшого віку ("Пес Патрон", "Крокуй до укриття"), а є й серйозніші та драматичніші.

У добірці ви знайдете як пісні від перших днів повномасштабної війни, так і нещодавно написані й навіть ті, які були створені раніше, але в новому контексті зазвучали інакше.

Слухати всі треки поспіль - емоційно заскладно, але й один-два з них зможуть підтримати дух учнівства, підбадьорити та дати відчуття опори, єдності, незламності.

1. " Ой, у лузі Червона калина"

Українська пісня, написана Степаном Чарнецьким у 1914 році, яку Андрій Хливнюк заспівав акапельно на Софійській площі 27 лютого 2022 року. Цей запис став основою міксу.
2. "Українська лють" - Христина Соловій
Українську інтерпретацію на італійську повстанську пісню "Bella ciao" 7 березня 2022 року заспівала Христина Соловій.

3. " Героям" - Без обмежень

Актуальна версія пісні зʼявилася 8 березня 2022 року. Проте перший варіант випустили ще у 2020. Тоді українські митці підтримали треком масові протести проти незаконного "обрання" президента лукашенка в Білорусі.

4. " Місто Марії" - Океан Ельзи

Трек, присвячений подвигу захисників Маріуполя, вийшов 22 квітня 2022 року. Святослав Вакарчук прокоментував, що ця пісня написана на замовлення його друга, військового з позивним "Калина".

5. " 2step" - Антитіла, Ед Ширан

Неочікуваний дуетний трек українського гурту "Антитіла" та англійського співака Еда Ширана ми вперше почули 2 травня 2022 року.

6. " Стефанія" - Kalush Orchestra (офіційне відео)

Хоча в тексті пісні й зовсім не згадується тема війни, та трек стійко асоціюється із цим періодом. Прем'єра офіційного відео, де використано кадри зі зруйнованих міст Київщини, відбулася 15 травня 2022 року.
7. Мрія - Jerry Heil
Чи не найбільше пісень за цей рік випустила Джері Хейл (до речі, у підбірці буде ще один її трек). Динамічні, актуальні, сповнені українських мотивів. Ліричний та сильний водночас трек "Мрія" вийшов 27 травня 2022 року.

8. "Квіти мінних зон" - Океан Ельзи

Цей трек від ОЕ побачив світ 27 липня 2022 року. У кліпі одночасно відбуваються події у двох вимірах - життя в тилу та бої на фронтах війни, але на всіх одна спільна реальність.

Репер Skofka з Рівненщини презентував "Чути гімн" 1 серпня 2022 року. Його присвятив своєму загиблому другу.

10. "Пес Патрон" - KARTA SVITU

Тим, хто слідкує за мультиками з псом Патроном, точно відомий цей трек. Реліз - 3 серпня 2022 року.

12. "Маріуполь" - Alyona Alyona

"Маріуполь - це Україна! Ми повернемось скоро", - каже в пісні українська реперка Альона Альона. Вихід треку - 16 вересня 2022 року.
13. "Козацькому роду" - Jerry Heil
А цей трек Джері Хейл випустила 17 листопада 2022 року.
14. "Колискова" - КРUТЬ
КРUТЬ - учасниця національного відбору Євробачення. Пісня в казково-алегоричній формі розповідає дітям про війну. Вихід - 13 грудня 2022 року.
15. "Фортеця Бахмут" - Антитіла
"Фортеця Бахмут" присвячена незламному місту та його оборонцям. Кліп був знятий під час бойових дій, а головні герої - воїни 45 окремої артилерійської бригади. Реліз - 10 лютого 2023 року.
16. "Один у полі воїн" - Один у каное
Пісня вийшла 19 лютого 2023 року. Попри те, що впродовж 2022 року гурт "Один у каное" дав десятки благодійних концертів у Європі та Північній Америці, треків вони не випускали. Тому цей реліз шанувальники гурту чекали з особливим нетерпінням.
17. "Доброго вечора, ми з України" - PROBASS ∆ HARDI
"Доброго вечора, ми з України!" - вислів, що набув популярності під час війни. Його автором є український музикант, фронтмен і вокаліст гурту "ДахаБраха" Марко Галаневич, що під час гастролей гурту за кордоном промовляв цю фразу зі сцени. Трек вийшов ще 29 жовтня 2021 року, але актуальний він і досі.
"Нова українська школа" Титульне зображення: НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
Музика, що підіймала наш дух упродовж воєнного року: підбірка, яку можна використати в школі | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
24 лютого 2022 року ми відчували страх, лють, нерозуміння, неможливість повірити в те, що все це насправді. І гідне подиву й захоплення те, як швидко українські музиканти змогли переплавити ці почуття у творчість, яка підтримувала українців із перших днів повномасштабного російського вторгнення.

# data[].attributes.headline
Конкурс у формі онлайн-вікторини “Бандерівське смузі"

# data[].attributes.subject
Конкурс у формі онлайн-вікторини “Бандерівське смузі"

# data[].attributes.attachment_link.title
Павло Дворский. Ангели Майдану

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Українська правда

# data[].attributes.attachment_link.title
Хто назвав загиблих "Небесною сотнею" і як з'явилась "Плине кача"

# data[].attributes.headline
День пам’яті Героїв Небесної Сотні

# data[].attributes.subject
День пам’яті Героїв Небесної Сотні

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Національний університет цивільного захисту

# data[].attributes.attachment_link.title
День пам’яті Героїв Небесної Сотні

# data[].attributes.headline
Михайло Олійник - Мамо, не плач 

# data[].attributes.subject
Михайло Олійник - Мамо, не плач 

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
небесна сотня

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
полеглим героям

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
не плач я повернусь весною

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
оксана максимишин-корабель

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
мамо не плач

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
михайло олійник

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Михайло Олійник

# data[].attributes.attachment_link.title
Мамо, не плач - Михайло Олійник  (Пісня) Небесна Сотня.

# data[].attributes.attachment_link.description
Присвячується Небесній сотні... Вічна слава Героям! Автор музики і виконавець: Михайло Олійник. Автор тексту: Оксана Максимишин-Корабель. Знайдіть мене / Find me at : ✔ Facebook https://www.facebook.com/oliinyk.music ✔ Vkontakte https://vk.com/oliinyk.music

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
29 січня в Україні відзначають річницю бою під Крутами, який для Українського народу став символом героїзму та самопожертви молодого покоління в боротьбі за незалежність, прикладом для сучасних захисників України, як успішно боротися проти численного ворога.
Тоді, 105 років тому, українські вояки й добровольці зупинили на кілька днів наступ більшовиків на Київ. У той час в Бересті тривали переговори між Українською Народною Республікою та країнами Четверного союзу щодо мирного договору. 9 лютого 1918 року його підписали. Цей документ визнав незалежність Української Народної Республіки і став підставою для надання військової допомоги Україні у відбитті російської агресії.

Ключові тези
Бій під Крутами був оборонною операцією, яка зупинила на кілька днів наступ переважних сил ворога. Ця битва символізує патріотизм, стійкість і самопожертву української молоді в боротьбі за державність.
Міжнародне визнання української незалежності - це те, чим завдячуємо героям Крут. Затримавши російського ворога на чотири дні біля залізничної станції Крути, київські юнаки дали змогу владі УНР розгромити повстання російської п'ятої колони під назвою "повстання на заводі Арсенал" у Києві, а головне - укласти Брестський мирний договір із країнами Четверного союзу й досягнути визнання УНР суб'єктом міжнародних відносин.

Проголошення 22 січня 1918 року незалежності Української Народної Республіки й перше у ХХ столітті її офіційне визнання утвердило на політичній карті світу нашу державу. Хоч вона проіснувала три роки, але був час безперервної боротьби за її збереження. І тоді - понад 100 років тому, й тепер - ворог той самий. Нинішні захисники України завершують справу крутянців.

Бій під Крутами - бій за майбутнє України. Завдяки підтримці німецьких та австро-угорських військ відповідно до Брестського договору 1 березня 1918 року українці звільнили від більшовиків Київ, а у квітні - майже всю Україну. В першій у XX столітті війні з російським агресором - радянською Росією - перемогла Українська Народна Республіка.

У Крутах вирішувалася доля молодої української держави. Кілька сотень відважних юнаків та чоловіків зробили свій вибір - виступили проти російської військової агресії, стали на захист України. Вони були різного походження: діти селян, робітників, священників; військові, студенти, гімназисти. Хтось мав бойовий вишкіл, а хтось уперше взяв до рук зброю. Але всі вони розуміли головне - Україна потребує їхнього чину.

Крути - символ боротьби за незалежність України у ХХ і ХХІ століттях. Подвиг крутянців, як і всіх Героїв визвольних змагань, став прикладом для захисників України в сучасній російсько-українській війні. Прикметно, що сміливість і жертовність крутянців порівнюють зі сміливістю та витривалістю оборонців Донецького аеропорту в теперішній російсько-українській війні. Тому Героїв Крут у публіцистиці часто називають "першими кіборгами".

На початку березня 2022 року неподалік місця подвигу Героїв Крут знову відбулися бої захисників України з російськими окупантами, які наступали на Київ. Через 104 роки під Крутами наші війська зупинили наступ ворога, завдали йому болючих втрат, захистили місто Ніжин на Чернігівщині.

Після оборони Бахмача й бою під Крутами російські окупанти почали боятися українських оборонців. Так само під час повномасштабного вторгнення у 2022 році після оборони Києва, Чернігова, Сум, Харкова й Маріуполя російський агресор став боятися захисників України.

Крути - місце катувань і розстрілу 27 полонених студентської чоти, які, заблукали в темряві й повернулися до станції Крути, що на той час уже була зайнята більшовиками. За понад сто років у росіян не змінилися способи ведення війни. В сучасному збройному протистоянні армія РФ так само несе на окуповані території мародерство, масові вбивства, катування, ґвалтування, викрадення представників місцевого самоврядування, священників, журналістів, активістів. Рашизм - це геноцид.

Багато молодих патріотів - активних учасників відзначення дня пам'яті Героїв Крут зараз зі зброєю в руках крок за кроком наближають нашу перемогу над нащадками російсько-більшовицького агресора - рашистами. Тоді захисники української незалежності не змогли вистояти в боротьбі з переважними силами агресора. Сьогодні ми маємо завершити їхню справу. У нас є професійна, патріотична та вмотивована армія, міжнародна підтримка. І ми знаємо, що поразка у війні з Росією означає для українців репресії, Голодомор, депортації та знищення нашої ідентичності.

Сьогодні на захист України стали тисячі українців, які ще вчора були мирними людьми: вчителі, студенти, менеджери, бізнесмени, історики, співаки. Щира вдячність усім, хто нині виборює нашу перемогу, право жити у вільній країні на своїй землі.

Попри те, що за 100 років не змінився ні ворог, ні його методи війни, ми маємо реальний шанс завершити цю боротьбу. Бо наше суспільство зробило свій вибір на користь вільного демократичного розвитку власної держави. Й готове цей вибір захищати, кожен на своєму фронті - воєнному, волонтерському, історичному.

Історична довідка
Ключовими подіями першого року Української революції 1917-1921 років стало постання Української Центральної Ради та створення нею Української Народної Республіки.
Більшовики, прийшовши до влади в Росії після жовтневого перевороту 1917 року, прагнули встановити контроль над Україною і розглядали Центральну Раду як серйозного суперника. У грудні 1917-го розпочали збройний наступ на Україну. В середині січня вони захопили майже все Лівобережжя та просувалися на Київ. У таких умовах війни Центральна Рада проголосила 22 січня 1918 року незалежність Української Народної Республіки.

Після захоплення Полтави вздовж залізниці на захід наступала так звана 1-ша Революційна армія, а з Гомеля на Бахмач - 2-га. Там, де сходилися дві залізничні колії, вони планували об'єднатися.

Тривалий час найбоєздатнішою українською частиною на Чернігівщині був бойовий відділ 1-ї Української військової юнацької школи сотника Аверкія Гончаренка. 25-27 січня вони разом з іншими військовими підрозділами та добровольцями героїчно обороняли вузлову залізничну станцію Бахмач. Однак без артилерії під загрозою оточення оборонці вимушено відступили до станції Крути й стали укріплюватися.

28 січня в Бахмачі обидві радянські армії з'єдналися під командуванням Муравйова й почали рухатися в бік Києва. На підступах до столиці Муравйов закликав: "Товариші, я знаю, що багато хто з вас втомився, проте небагато вам працювати. Наше завдання - взяти Київ і тоді ви зможете повернутися додому. Багато вам довелося страждати, але вони кров'ю відповідатимуть за ваші страждання. Ми їм покажемо, дайте тільки добратися до Києва. Якщо буде потрібно, нічого не пошкодую: каменя на камені не залишу в Києві. Мешканців не жаліти, вони нас не жаліли, терпіли хазяйнування гайдамаків. Ми їх усіх перестріляємо та переріжемо. Ми їм покажемо, нема чого боятися кровопускання. Хто не з нами - той проти нас. Ви, доблесні товариші, ви мені допоможете взяти Київ, а там ви будете нагороджені...".

Неймовірно, але через 104 роки, коли російські війська наближалися до Києва під час повномасштабного вторгнення, російський блогер-пропагандист, журналіст газети "Комсомольская правда" Мардан заявив: "Війна оголошена. Щось мені підказує, що тепер на Київ очікує справжнє пекло. Його братимуть максимально швидко й жорстко. Відключити електрику, водопостачання, знищити зв'язок. І вбомбити ЗСУ в кам'яний вік, навіть якщо вони будуть окопуватися десь у житловому масиві на Троєщині. З територіальною обороною армія поводитиметься так само, як у Грозному в 1995 році".

Проте повернімося до подій 1918 року. 29 січня на станції Крути більшовицький наступ зупинили українські частини, до яких підійшло підкріплення - учні Київської юнацької військової школи імені Богдана Хмельницького та Помічного студентського куреня Січових стрільців. Тож участь у бою брали чотири сотні 1-ї Київської юнацької школи імені Богдана Хмельницького та 1-ша сотня Студентського куреня Січових стрільців (разом понад 500 воїнів і 20 старшин). На озброєнні вони мали 16 кулеметів і саморобний бронепоїзд - звичайна артилерійська гармата, встановлена на залізничній платформі, гвинтівки. До них приєдналися близько 80 добровольців із загону Вільного козацтва з Ніжина.

29 січня 1918 року на залiзничнiй платформi в Крутах перебувало до 520 українських воїнів, юнаків і студентів, озброєних 16 кулеметами та однією гарматою. Росіяни вдесятеро переважали, мали бронепотяг та артилерію.

Військами УНР під Крутами командував Аверкій Гончаренко, уродженець села Дащенки з Чернігівщини. З єдиної гармати по ворогу стріляв його побратим, сотник Семен Лощенко, родом із села Іванівки на Луганщині. Завдяки вигідній позиції і героїзму українцям вдалося завдати росіянам значних втрат і стримати наступ до темряви. Потім, під тиском ворога, українські бійці організовано відступили до ешелонів і вирушили в бік Києва, руйнуючи за собою залізничні колії. Але одна студентська чота - 27 хлопців - заблукали в темряві й повернулися до станції Крути, яка вже була зайнята більшовиками. Вони потрапили в полон. Хлопців катували, а потім стратили.

Під Крутами загинуло, за різними оцінками, 70-100 українських оборонців. Сьогоднi вiдомi прiзвища 20 з них. Це студенти Народного унiверситету Олександр Шерстюк, Ісидор Пурик, Борозенко-Конончук, Головащук, Чижов, Сiрик, Омельченко (сотник); студенти Київського університету святого Володимира Олександр Попович, Володимир Шульгин, Микола Лизогуб, Божко-Божинський, Дмитренко, Андрiїв; гiмназисти 2-ї Кирило-Мефодiївської гiмназiї Андрiй Соколовський, Євген Тернавський, Володимир Гнаткевич, Григiр Пiпський, Іван Сорокевич, Павло Кольченко (прапорщик), Микола Ганкевич.

Російські втрати тільки вбитими були щонайменше 300 загарбників.

Після визволення від російсько-більшовицьких окупантів, у березні 1918 року, тіла загиблих були перепоховані в Києві.

Історики та києвознавці сходяться на тому, що 25 загиблих під Крутами поховали в братській могилі на Новому Братському кладовищі на Звіринці, а Володимира Шульгина та Володимира Наумовича - в одній труні в сімейному гробівці Наумовичів на Аскольдовій могилі. Потім родина перенесла труну на Лук'янівське кладовище. Згодом майже всіх героїв поховали на Аскольдовій могилі в Києві.

Завдяки звитязі та сміливості українських вояків ворожий наступ більшовиків на Київ був зупинений на кілька днів, доки тривали переговори між Українською Народною Республікою і країнами Четверного союзу. Важливо було, щоб українська столиця перебувала під контролем Центральної Ради. Це сталося й завдяки учасникам бою під Крутами. Перемовини закінчилися 9 лютого 1918 року підписанням Брестського мирного договору, за яким Четверний союз визнав УНР, а також надав грошову позику і збройну допомогу в боротьбі із зовнішнім агресором в обмін на 60 мільйонів пудів хліба та іншої продукції від УНР.

Тим часом 4 лютого 1918 року більшовицькі війська Муравйова підійшли до Києва. Через два дні почався масований артилерійський обстріл, ще через три дні муравйовці увірвалися в місто. 11 лютого 1918 року більшовики проголоcили в Києві Українську Робітничо-Селянську Республіку та її Народний секретаріат.

Але вже 1 березня 1918 року завдяки підтримці німецьких та австро-угорських військ - відповідно до Брестського договору - українці визволили від більшовиків Київ, а у квітні - майже всю Україну. Отже, бій під Крутами став боєм за майбутнє України.

Міфи про бій під Крутами

"Більшовицьким ордам" протистояли 300 студентів і майже всі або загинули в бою, або потрапили в полон і були закатовані.

З українського боку участь у бою брали чотири сотні 1-ї Київської юнацької школи імені Богдана Хмельницького та 1-ша сотня Студентського куреня Січових стрільців - разом понад 500 вояків і 20 старшин. На озброєнні мали гвинтівки, 16 кулеметів і саморобний бронепоїзд - звичайну 76-міліметрову артилерійську гармату, встановлену на залізничній платформі. Головною силою на полі бою були вихованці військових шкіл під командою досвідчених старшин.

Втрати загиблими українців під Крутами становили, за різними оцінками, 70-100 оборонців, у тому числі 27 вояків Студентської чоти (тепер - взвод), які потрапили в полон і були вбиті. Тож у бою під Крутами загинули не 300 бійців, і тим більше не всі українські учасники зіткнення.

Більшовиків загинуло щонайменше 300.

Крутянці - єдині оборонці Києва.

Наприкінці січня 1918 року в Києві й на найближчих підступах до столиці перебували Республіканський полк під командуванням Петра Болбочана, Синьожупанна та Сірожупанна дивізії, Січові стрільці. 30 січня до Києва добрався полк імені Костя Гордієнка під командуванням полковника (пізніше - генерала) Всеволода Петріва. Спільною проблемою для них стала нескоординованість командування. Згадані частини не вислали в напрямку Крут, оскільки в Києві тривав заколот пробільшовицьки налаштованих робітників заводу "Арсенал" - переважно росіян за походженням. Поки крутянці - і не тільки вони - стримували зовнішнього ворога на підступах до столиці, решта військ боролася з ворогом на власних, не менш важливих позиціях.

Відступ крутянців - прояв безнадійного героїзму.

Відступ крутянців не був безнадійним і безрезультатним: відходячи, вони зруйнували та пошкодили частину залізничного полотна. Так затримали наступ більшовиків, яким довелося витратити час на ремонт колії. Отже, бронепотяги більшовиків - на той час головна зброя - перетворювалися на тягар.

Традиційна версія переважно не враховує контексту, в якому діяли крутянці.

Під час Крутянського бою в самому Києві тривали запеклі сутички. Диверсією на залізничній колії крутянці затримали більшовицькі війська на кілька днів - до Києва більшовики змогли підійти 4 лютого 1918 року. За цей час із Києва були евакуйовані центральні органи влади, документи, цінності, відбувся організований відступ військ - тобто було зроблено все можливе, щоб швидко повернути втрачені позиції. Сам відступ не був надто глибоким - штаб військ УНР розташувався в селі Гнатівці під Києвом. Найголовніше - ця затримка дала можливість завершити переговори з кайзерівською Німеччиною про підписання мирного договору, що означало міжнародне визнання Української держави й автоматично вказувало, що більшовики є окупантами території суверенної держави.

Тематичні матеріали Українського інституту національної пам'яті

Методичні рекомендації до 100-річчя Української революції 1917-1921 років.
Читайте за посиланням
Перші кіборги. До річниці бою під Крутами. Інформаційні матеріали.
Читайте за посиланням
Настільна гра "Українська революція 1917-1921".
Переглянути та завантажити
Інфографіка "Крути - бій за майбутнє".
Переглянути та завантажити
Схема бою під Крутами, що подавалася в праці Аверкія Гончаренка
Переглянути та завантажити
Про Крути з першоджерел
Читайте за посиланням
Соціальна реклама до Дня пам'яті Героїв Крут
Переглянути та завантажити
Корисні інтернет-посилання:

# data[].attributes.attachment_link.title
"Бій за майбутнє". Інформаційні матеріали до Дня пам'яті Героїв Крут-2023

# data[].attributes.attachment_link.description
29 січня в Україні відзначають річницю бою під Крутами, який для Українського народу став символом героїзму та самопожертви молодого покоління в боротьбі за незалежність, прикладом для сучасних захисників України, як успішно боротися проти численного ворога. Тоді, 105 років тому, українські вояки й добровольці зупинили на кілька днів наступ більшовиків на Київ.

# data[].attributes.headline
7. Бій під Крутами

# data[].attributes.subject
7. Бій під Крутами

# data[].attributes.body
Бій під Крутами відбувся 29 січня 1918 року на залізничній станції в сучасній Чернігівській області за 130 кілометрів від Києва. Загін із курсантів, студентів та гімназистів, що загалом нараховував близько 500 людей, зійшовся в нерівному бою з багатотисячною армією Михайла Муравйова. 27 юнаків потрапили після бою в полон до більшовиків та були страчені. Щороку в Україні урочисто вшановують пам’ять героїв Крут.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телебачення КАПРІ

# data[].attributes.attachment_link.title
Бій за майбутнє України: 29 січня – День пам’яті полеглих у бою під Крутами

# data[].attributes.headline
Вірш "Пам'яті тридцяти" слухати аудіо. Павло Тичина

# data[].attributes.subject
Вірш "Пам'яті тридцяти" слухати аудіо. Павло Тичина

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Довідник цікавих фактів та корисних знань

# data[].attributes.attachment_link.title
Вірш "Пам'яті тридцяти" слухати аудіо. Павло Тичина

# data[].attributes.headline
Офіційний саундтрек до фільму "Крути 1918" - "Холодно" (Океан Ельзи cover)

# data[].attributes.subject
Офіційний саундтрек до фільму "Крути 1918" - "Холодно" (Океан Ельзи cover)

# data[].attributes.body
29 січня в Україні відзначають річницю бою під Крутами, який для Українського народу став символом героїзму та самопожертви молодого покоління в боротьбі за незалежність, прикладом для сучасних захисників України, як успішно боротися проти численного ворога.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Христина Соловій

# data[].attributes.attachment_link.title
Христина Соловій - Холодно  | OST - Крути 1918

# data[].attributes.headline
"Крути 1918" – історична драма режисера Олексія Шапарєва. Стрічка була створена в 2019 році за підтримки Державного агентства України з питань кіно. У фільмі йдеться про бій під Крутами зими 1918 року між молодими військовими-курсантами Української Народної Республіки та військами радянської Червоної гвардії. Створений за реальною історією бою на залізничній станції Крути взимку 1918-го року. 

# data[].attributes.subject
"Крути 1918" – історична драма режисера Олексія Шапарєва. Стрічка була створена в 2019 році за підтримки Державного агентства України з питань кіно. У фільмі йдеться про бій під Крутами зими 1918 року між молодими військовими-курсантами Української Народної Республіки та військами радянської Червоної гвардії. Створений за реальною історією бою на залізничній станції Крути взимку 1918-го року. 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Голос Українського Кіно

# data[].attributes.attachment_link.title
До Дня пам'яті Героїв Крут: КРУТИ 1918

# data[].attributes.headline
22 СІЧНЯ - ДЕНЬ ЗЛУКИ / Як Україна об'єдналась

# data[].attributes.subject
22 СІЧНЯ - ДЕНЬ ЗЛУКИ / Як Україна об'єдналась

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
НАРОДОЗНАВСТВО

# data[].attributes.attachment_link.title
22 СІЧНЯ - ДЕНЬ ЗЛУКИ / Як Україна об'єдналась

# data[].attributes.headline
Україна відзначає День соборності: що ми знаємо про це свято

# data[].attributes.subject
Україна відзначає День соборності: що ми знаємо про це свято

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Суспільне Новини

# data[].attributes.attachment_link.title
Україна відзначає День соборності: що ми знаємо про це свято

# data[].attributes.headline
Патріотична вікторина " Моя Україна - найкраща країна"/ Матеріал до Дня Соборності України

# data[].attributes.subject
Патріотична вікторина " Моя Україна - найкраща країна"/ Матеріал до Дня Соборності України

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ольга Гродзіцька

# data[].attributes.attachment_link.title
Патріотична вікторина " Моя Україна - найкраща країна"/ Матеріал до Дня Соборності України

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
документальний

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
українська народна республіка

# data[].attributes.attachment_link.title
20 кроків до мрії. Крок 12 - Проголошення Акту Злуки.

# data[].attributes.attachment_link.description
20 кроків до мрії. Крок 12 -Проголошення Акту Злуки. Українська Народна Республіка. Історія України - це шлях до Незалежності, шлях, на якому кожна подія - це крок до мрії. З березня 1918 року Україна була окупована німецькими та австро-угорськими військами, чисельність яких сягала близько півмільйона осіб. Після закінчення війни у країні спалахнула революція.

# data[].attributes.headline
Про організацію освітнього процесу     в ліцеї в ІІ півріччі 2022-2023 н.р.

# data[].attributes.subject
Про організацію освітнього процесу     в ліцеї в ІІ півріччі 2022-2023 н.р.

# data[].attributes.headline
 Режим роботи під час дистанційного навчання 1-11 класи

# data[].attributes.subject
 Режим роботи під час дистанційного навчання 1-11 класи

# data[].attributes.attachment_link.title
Остаточний розклад ІІІ чверть

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ліна з України

# data[].attributes.attachment_link.title
Зимові канікули 2023 Інструктаж з техніки безпеки на  канікулах НУШ Дистанційне заняття. Безкоштовно

# data[].attributes.attachment_link.title
День Збройних Сил України || 6 грудня || Виховна година || Захопливе навчання

# data[].attributes.headline
Українська хустка - види, походження, етимологія, символізм

# data[].attributes.subject
Українська хустка - види, походження, етимологія, символізм

# data[].attributes.attachment_link.title
Українська хустка - види, походження, етимологія, символізм/ Окей, НУШ) - розвиваємося у грі)

# data[].attributes.headline
1 грудня - Міжнародний день боротьби зі СНІДом

# data[].attributes.subject
1 грудня - Міжнародний день боротьби зі СНІДом

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Оксана Білобров

# data[].attributes.attachment_link.title
1 грудня - Міжнародний день боротьби зі СНІДом.

# data[].attributes.headline
Небезпека інфікування ВІЛ

# data[].attributes.subject
Небезпека інфікування ВІЛ

# data[].attributes.attachment_link.title
Небезпека інфікування ВІЛ

# data[].attributes.headline
В Україні 300.000 ВІЛ-інфікованих

# data[].attributes.subject
В Україні 300.000 ВІЛ-інфікованих

# data[].attributes.attachment_link.title
В Україні 300.000 ВІЛ-інфікованих

# data[].attributes.headline
Дитина вкололася ВІЛ-інфікованим шприцом у дитсадку

# data[].attributes.subject
Дитина вкололася ВІЛ-інфікованим шприцом у дитсадку

# data[].attributes.attachment_link.title
Дитина вкололася ВІЛ-інфікованим шприцом у дитсадку

# data[].attributes.attachment_link.title
День Гідності та Свободи 21 листопада для дітей + вправа "Лист у майбутнє" || Захопливе навчання

# data[].attributes.headline
26 листопада - День пам`яті жертв Голодомору 1932-1933 рр. 

# data[].attributes.subject
26 листопада - День пам`яті жертв Голодомору 1932-1933 рр. 

# data[].attributes.attachment_link.title
День пам`яті жертв Голодомору 1932-1933 рр. Виховна година || Захопливе навчання

# data[].attributes.headline
Абетка з безпеки школяра середньої школи

# data[].attributes.subject
Абетка з безпеки школяра середньої школи

# data[].attributes.headline
Світловідбиваючі елементи — ваша безпека: як залишатись помітними для водіїв?

# data[].attributes.subject
Світловідбиваючі елементи — ваша безпека: як залишатись помітними для водіїв?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
КИЇВ24 | Телеканал Київ  

# data[].attributes.attachment_link.title
Світловідбиваючі елементи — ваша безпека: як залишатись помітними для водіїв?

# data[].attributes.headline
Флікери, світловідбиваючі наліпки та ліхтарик - як вберегти своє життя під час пересування вулицями?

# data[].attributes.subject
Флікери, світловідбиваючі наліпки та ліхтарик - як вберегти своє життя під час пересування вулицями?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Кременчуцькі Новини

# data[].attributes.attachment_link.title
Флікери, світловідбиваючі наліпки та ліхтарик - як вберегти своє життя під час пересування вулицями?

# data[].attributes.headline
Елементи одягу, які дозволять бути помітнішими у темний час доби | Флікери: де придбати?

# data[].attributes.subject
Елементи одягу, які дозволять бути помітнішими у темний час доби | Флікери: де придбати?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телерадіокомпанія ГОК

# data[].attributes.attachment_link.title
Елементи одягу, які дозволять бути помітнішими у темний час доби | Флікери: де придбати?

# data[].attributes.headline
Є мова - є Україна #Україна_переможе

# data[].attributes.subject
Є мова - є Україна #Україна_переможе

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наталя Долінчук

# data[].attributes.attachment_link.title
Є мова - є Україна #Україна_переможе

# data[].attributes.headline
10 цікавих фактів про Нату Жижченко

# data[].attributes.subject
10 цікавих фактів про Нату Жижченко

# data[].attributes.attachment_link.title
Onuka feat. NAONI Orchestra - Megamix - Interval act - 2017 Eurovision Song Contest Grand Final

# data[].attributes.headline
Жадан і ДахаБраха: Птах

# data[].attributes.subject
Жадан і ДахаБраха: Птах

# data[].attributes.body
Найзнаковіший поет сучасності Сергій Жадан розповів легенду про Ноя на український лад, а найкрутіший український музичний гурт dakhabrakha написали до цього вірша музику – і в результаті вийшов новий альтернативний гімн України.

# data[].attributes.attachment_link.title
Жадан і ДахаБраха: Птах

# data[].attributes.body
“Ніколи не міг подумати, що буде день, коли я присвячу трек другу з дитинства, який загинув у війні в Україні і за Україну”. Так пояснив появу нового треку “Чути гімн” репер Skofka.

# data[].attributes.headline
ТОП-10 НАЙКРАЩИХ УКРАЇНСЬКИХ ФІЛЬМІВ

# data[].attributes.subject
ТОП-10 НАЙКРАЩИХ УКРАЇНСЬКИХ ФІЛЬМІВ

# data[].attributes.attachment_link.title
ТОП-10 НАЙКРАЩИХ УКРАЇНСЬКИХ ФІЛЬМІВ

# data[].attributes.headline
(Не)безпека в час війни. Урок для 5-8 класів щодо безпечної поведінки під час війни

# data[].attributes.subject
(Не)безпека в час війни. Урок для 5-8 класів щодо безпечної поведінки під час війни

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
БЕЗПЕКА ДІТЕЙ СЕРЕДНЬОГО ШКІЛЬНОГО ВІКУ ПІД ЧАС ВІЙНИ.

Після початку широкомасштабного вторгнення питання безпеки вийшло на зовсім інший рівень. З періоду закінчення Другої Світової війни країни Європи не стикалися з подібними викликами. Але зараз воєнні виклики і ризики - частина нашого життя і ми маємо бути готові захистити себе і учнів. Війна змушує нас адаптуватись та змінювати звичну поведінку, адже кожної хвилини може початись повітряна тривога чи артобстріл. На жаль, ми не можемо це проконтролювати чи бути впевненими, що цього не станеться протягом дня.

Саме тому важливо розвинути нові навички та сформувати стійкі компетенції поведінки дітей, коли вони знаходяться на вулиці або вдома. На жаль, ми будемо зустрічатись з наслідками війни ще довгі роки, адже маємо багато вибухонебезпечних предметів на території нашої країни. Тому нам потрібно ознайомити наших учнів із можливими ризиками, які можуть їх спіткати у офлайн-середовищі.

У цьому довіднику ми надамо правила поведінки для дітей, як діяти у тих чи інших ситуаціях, а також вправи, які допоможуть актуалізувати нові знання та навички.
За проведення цього уроку ви можете отримати сертифікат підвищення кваліфікації.
Для цього:

зареєструйтесь на платформі ЕдВей: https://edway.in.ua/uk/

подайте заявку на програму "(Не)безпека в час війни" https://edway.in.ua/uk/mpk/444/detail/

перегляньте запис вебінару щодо проведення уроку "(Не)безпека в час війни" для учнів 1-11 класів за посиланням: https://fb.watch/gl1svYQcfW/

після перегляду вебінару заповніть коротку форму оцінки отриманих знань: https://forms.gle/hJCPCdcAsUXkER497

перегляньте інформаційний блок до уроку, проведіть його з учнями;

зробіть кілька фото процесу проведення уроку "(Не)безпека в час війни" (без облич дітей);

заповніть звітну форму по уроку: https://forms.gle/T6DDR7rn62Fq5zYG9

впродовж місяця після отримання зворотної форми ми сформуємо електронний документ підвищення кваліфікації. Ви його отримаєте в особистому кабінеті на платформі ЕдВей в розділі "Завершено".

В разі виникнення питань пишіть нам на пошту: stopsexting.ua@gmail.com

# data[].attributes.attachment_link.title
(Не)безпека в час війни. Урок для 5-8 класів щодо безпечної поведінки під час війни. - #STOP_SEXтинг

# data[].attributes.attachment_link.description
БЕЗПЕКА ДІТЕЙ СЕРЕДНЬОГО ШКІЛЬНОГО ВІКУ ПІД ЧАС ВІЙНИ. Після початку широкомасштабного вторгнення питання безпеки вийшло на зовсім інший рівень. З періоду закінчення Другої Світової війни країни Європи не стикалися з подібними викликами. Але зараз воєнні виклики і ризики - частина нашого життя і ми маємо бути готові захистити себе і учнів.

# data[].attributes.headline
Інтерактивний урок із мінної безпеки для старшої школи

# data[].attributes.subject
Інтерактивний урок із мінної безпеки для старшої школи

# data[].attributes.attachment_link.title
Інтерактивний урок із мінної безпеки для старшої школи

# data[].attributes.headline
ПЕС ПАТРОН: Правила поводження на замінованих територіях

# data[].attributes.subject
ПЕС ПАТРОН: Правила поводження на замінованих територіях

# data[].attributes.attachment_link.title
ПЕС ПАТРОН: Правила поводження на замінованих територіях

# data[].attributes.headline
ЩО ТАКЕ ТОРГІВЛЯ ЛЮДЬМИ

# data[].attributes.subject
ЩО ТАКЕ ТОРГІВЛЯ ЛЮДЬМИ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Північно-Східне МУ Державної служби з питань праці

# data[].attributes.attachment_link.title
ЩО ТАКЕ ТОРГІВЛЯ ЛЮДЬМИ

# data[].attributes.headline
Фільм 1 Максим (торгівля людьми)

# data[].attributes.subject
Фільм 1 Максим (торгівля людьми)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Віктор Вальчук

# data[].attributes.attachment_link.title
Фільм 1 Максим (торгівля людьми)

# data[].attributes.headline
ПРАВИЛА ПОВЕДІНКИ ДІТЕЙ, НЕЗНАЙОМЦІ частина 1

# data[].attributes.subject
ПРАВИЛА ПОВЕДІНКИ ДІТЕЙ, НЕЗНАЙОМЦІ частина 1

# data[].attributes.attachment_link.title
ПРАВИЛА ПОВЕДІНКИ ДІТЕЙ, НЕЗНАЙОМЦІ частина 1

# data[].attributes.headline
ПРАВИЛА ПОВЕДІНКИ ДІТЕЙ, НЕЗНАЙОМЦІ частина 3

# data[].attributes.subject
ПРАВИЛА ПОВЕДІНКИ ДІТЕЙ, НЕЗНАЙОМЦІ частина 3

# data[].attributes.attachment_link.title
ПРАВИЛА ПОВЕДІНКИ ДІТЕЙ, НЕЗНАЙОМЦІ частина 3

# data[].attributes.attachment_link.title
Обережно Незнайомці

# data[].attributes.headline
За честь , за долю, за українську волю: сучасні Герої України

# data[].attributes.subject
За честь , за долю, за українську волю: сучасні Герої України

# data[].attributes.attachment_link.title
PROBASS ∆ HARDI - КОЗАКИ ЙДУТЬ (feat. ANNA BULAT)

# data[].attributes.headline
Ukrainian Army: Ой у лузі червона калина [REMIX]

# data[].attributes.subject
Ukrainian Army: Ой у лузі червона калина [REMIX]

# data[].attributes.attachment_link.title
Ukrainian Army: Ой у лузі червона калина [REMIX]

# data[].attributes.headline
Козацька вікторина #вікторина

# data[].attributes.subject
Козацька вікторина #вікторина

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ольга Гродзіцька

# data[].attributes.attachment_link.title
Козацька вікторина #вікторина

# data[].attributes.headline
Школа мрії в Німеччині: без оцінок і обмежень

# data[].attributes.subject
Школа мрії в Німеччині: без оцінок і обмежень

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
DW Українською

# data[].attributes.attachment_link.title
Школа мрії в Німеччині: без оцінок і обмежень

# data[].attributes.attachment_link.title
Такі різні школи... як навчаються діти в різних країнах світу. 🌏🌍🌎.#PeremogaViktoria

# data[].attributes.headline
Як навчаються діти в різних країнах світу. 2 частина

# data[].attributes.subject
Як навчаються діти в різних країнах світу. 2 частина

# data[].attributes.attachment_link.title
Як навчаються діти в різних країнах світу 2 частина😋🌞. #PeremogaViktoria

# data[].attributes.headline
Не потоком шумних і галасливих фраз, але тихою, невтомною працею любіть Україну (митрополит А. Шептицький)

# data[].attributes.subject
Не потоком шумних і галасливих фраз, але тихою, невтомною працею любіть Україну (митрополит А. Шептицький)

# data[].attributes.headline
Кленова балада ...Війна в Україні. Тим, хто віддав життя за Україну 

# data[].attributes.subject
Кленова балада ...Війна в Україні. Тим, хто віддав життя за Україну 

# data[].attributes.attachment_link.title
Кленова балада ...Війна в Україні

# data[].attributes.headline
Вікторина до дня Миру 

# data[].attributes.subject
Вікторина до дня Миру 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ліна з України

# data[].attributes.attachment_link.title
Вікторина до дня Миру 21.09. Дистанційно. Презентація безкоштовно. Виховне заняття онлайн. Вчителю

# data[].attributes.headline
Буде жити Україна!

# data[].attributes.subject
Буде жити Україна!

# data[].attributes.attachment_link.title
Олег Винник - Буде жити Україна!

# data[].attributes.headline
Олімпійські чемпіони

# data[].attributes.subject
Олімпійські чемпіони

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Александр Кухаренко

# data[].attributes.attachment_link.title
Олімпійські чемпіони

# data[].attributes.headline
Українські фігуристи без тренувань вийшли у фінал ЧС та не стримали сліз

# data[].attributes.subject
Українські фігуристи без тренувань вийшли у фінал ЧС та не стримали сліз

# data[].attributes.attachment_link.title
Українські фігуристи без тренувань вийшли у фінал ЧС та не стримали сліз