# data[].attributes.body
Je telo, ko se giblje okoli sonca in ga zaradi premajhne velikosti ter drugih lastnosti ne moremo uvrstiti med planete.
Pritlikavi planeti so po definiciji mednarodne astronomske zveze (manjše nebesno telo), ki v tiru kroži okrog sonca in ima dovolj mase da zaradi lastne gravitacije premaga toge materialne sile si s tem prevzame hidrostatično ravnovesno obliko (bolj okrogle oblike). Npr. Ceres se nahaja v pasu PLANETOIDOV med Jupitrom ter Marsom, medtem ko se Erida in Pluton nahajata v pasu KUIPERJEV.

Pritlikavi planeti so
Cerera, Pluton, Erida, Makemake, Hmea, Ceres

# data[].attributes.body
Zemlja je eden izmed planetov našega osončja. Je edini planet, na katerem se nahajata življenje in človeštvo. Predstavlja največji trdni planet in edini prostor v vesolju, za katerega je znan obstoj življenja. Zemlja se je oblikovala pred približno 4.57 milijard let. Njen naravni satelit je luna. Zemljina notranjost je sestavljena iz več delov, plasti, med katerimi se verjetno nahaja železno jedro, ki ustvarja  Zemljino magnetno polje , ter tekoči plašč in trda skorja. Nad tem se nahajata površina zemlje in atmosfera. 70% Zemlje pokrivajo oceani s slano vodo preostanek pa zapolnijo celine in otoki.

# data[].attributes.body
Ko je Luna med Zemljo in Soncem, Lunina senca pade na Zemljo. Nastane Sončev mrk.
Ko je Zemlja med Soncem in Luno, Luna zaide v Zemljino senco. Takrat nastopi Lunin mrk.

# data[].attributes.body
Asteroíd je majhno, trdno nebesno telo v našem osončju,ki kroži okoli sonca. Asteorid je vrsta malega planeta in je veliko manjši od planetov. Nekateri asteroidi imajo tudi lune. V Zemljinem Osončju so odkrili na tisoče asteroidov.  Uradno so jih do sedaj imenovali 11.887.Trenutna ocena za celotno število asteroidov v Osončju je nekaj milijonov.  Največji asteroid je Ceres in njegov premer je 1000 km.

# data[].attributes.body
Narvni satelít ali luna je astronomsko telo, ki kroži okrog planeta.
Luna ali Mesec je Zemljin edini naravni satelit. Povprečna oddaljenost Lune od Zemlje je 384.403 km  . Premer Lune znaša 3476 km, s čimer je Zemljina Luna peti največji naravni satelit v Osončju, tako po premeru, kot po masi. Poleg planetov sestavlja Osončje še vsaj 158 naravnih satelitov, ki krožijo okrog planetov

# data[].attributes.body
KOPICE

Kopice so skupine zvezd povezane z gravitacijsko silo, ki so na približno enaki oddaljenosti od nas in ki so vse nastale v približno istem času.

Delimo jih na razsute in kroglaste zvezdne kopice.

V kroglasti kopici so zvezde v krogu in se proti sredini vedno bolj gostijo. So večje in vsebujejo od 10000 do 100000 zvezd

V razsuti kopici pa so zvezde razporejene nepravilno in so veliko manjše saj vsebujejo samo 10 do nekaj 100 zvezd

MEGLICE

So astronomska telesa – oblaki plinov in zvezdnega prahu. Obstaja več vrst meglic. Emisijske meglice oddajajo svetlobo če vanje svetijo zvezde. V nekaterih so hladni plini zato jih sploh ne vidimo. Planetarna meglica pa je obroč okoli supernove. Tako se imenuje ker je podobna Uranu.

# data[].attributes.body
So kepe umazanega ledu. Sestavlja jih jedro iz ledu in prahu, ki ima nekaj kilometrov v premeru, za sabo pa vlečejo dolg rep iz plinov in prahu.

Kometi potujejo po svojih dolgih elipsastih krožnicah, ki jih vodijo včasih proč od Sonca, včasih pa v njegovo bližino. Kadar se približajo Soncu, del njihovih plinov izhlapi in se razširi v rep, ki je vedno obrnjen proč od Sonca.

# data[].attributes.body
Črna luknja je v astrofiziki teoretično zgostitev mase,katere težnostno polje je tolikšno,da ubežna hitrost presega hitrost svetlobe.  Zato pridevnik>črna< saj nič niti svetlobe,ne more uiti njeni težnosti.  Čeprav je zveza>črna luknja<zelo razširjena teorija ne govori o kakršnikoli>luknji<v običajnem pomenu besede.

# data[].attributes.body
SONCE  je  edina zvezda in glavno telo našega osončja. Je daleč najsvetlejše telo na nebu z nevideznim sijem.  Okoli njega krožijo planeti in druga telesa ( npr. kometi, asteroidi...).  Sonce je od središča galaksije oddaljeno  24.000 -26.000 svetlobnih let. Je ena izmed najmanjših zvezd zato jo  označujejo kot rumena pritlikavka.  V resnici je njegova barva bela, vendar  zaradi sipanja modre v Zemljinem ozračju dobi rumen odtenek. Od nas je oddaljen  149.600.000 km

# data[].attributes.body
Zvezde so plinaste krogle, ki svetijo zato, ker se vodik pretvarja v helij, ta pa v druge elemente. Svetijo v različnih barvah ,pri čemer je barva zvezde povezana v njeno površinsko temperaturo. Zvezde se združujejo v galaksije.V naši galaksiji je več kot 100 milijard zvezd.