# data[].attributes.body
1. Lasteabitelefon 116 111 (www.lasteabi.ee)– üleriigiline tasuta ööpäevaringne lasteabitelefon, mille kaudu saab nii laps, noor kui ka lapsevanem esmast sotsiaalset nõustamist ja vajadusel kriisinõustamist ka interneti turvalisuse küsimustes (nt identiteedivargus interneti sotsiaalvõrgustike kontodel, seksiga seotud ettepanekud internetis, soovitused küberkiusamise puhuks, kuidas piirata lapse arvutikasutamist, soovitatud reeglid, kuidas laps võib internetti kasutada jne).
2. Lisaks telefonile pakub MTÜ Abikeskused järgnevaid nõustamisvorme:

Online vestlus veebilehel www.lasteabi.ee 9.0021.00

Online kõned Skype´s (kasutajanimi Lasteabi_116111) 24/7

3.Veebikonstaabel – ülesandeks on vastata interneti suhtlusportaalides, foorumites ja e-kirja teel kõikvõimalikele küsimustele, mis võivad inimestel politseitööga seoses tekkida. Veebikonstaabli poole pöördumine ei tähenda seda, et koheselt alustatakse menetlust või et pöördumisega kaasneb karistus. Veebikonstaabli ülesandeks on esmajoones inimeste küsimustele vastata ja nõu anda. Kui aga veebikonstaabel puutub internetis kokku infoga, millel on kuriteo tunnused, edastab ta info vastava prefektuuri kriminaalbüroole, kes hakkab juhtumit menetlema.
Milliste muredega veebikonstaabli poole pöörduda?

Kui soovid politseilt nõu

Kui sul on seadusi puudutavaid küsimusi

Kui soovid saata politseile vihjet

Kui kahtlustad, et keegi teine esineb internetis sinu nime all

Kui oled sattunud kiusamise/ahistamise ohvriks

Kui tahad teatada seksuaalsest väärkohtlemisest

Veebikonstaabli kontaktid ja kontod:
Koduleht: www.politsei.ee/veebikonstaabel
Facebook: Veebikonstaabel Andero; Veebikonstaabel Maarja
Rate: http://www.rate.ee/users/andero-
Lapsemure foorum: http://www.lapsemure.ee/forum_est/viewforum.php?f=195
Perekooli foorum: http://www.perekool.ee/index.php?id=151892
Vastused.ee veebileht: http://www.vastused.ee/loe/sotsiaalne-turvalisus/politsei/1.html
E-mail: andero.sepp@politsei.ee; maarja.punak@politsei.ee
4) Ka sotsiaalvõrgustike lehtedel on olemas veebilehe haldaja poole pöördumise link (nt Facebook´is „report“), mille kaudu on võimalik teada anda kasutaja õigusi rikkuvast materjalist. Täpsem info Facebooki lehel (inglise keeles):https://www.facebook.com/help/?faq=247013378662696.

5. Veebileht www.amor.ee – noorteveebist www.amor.ee leiad noortele suunatud teemasid ja nõuandeid. Seda nii tervise, suhete, müütide, seksuaalsete teemade kohta. Lisaks annavad nõustajad hea meelega Sulle nõu, samuti leiad siit noorte nõustamiskeskuste kontaktid.

6. Vihjeliin www.vihjeliin.ee – vihjeliini veebilehel oleva vormi kaudu saab teatada internetis levivast ebaseaduslikust materjalist, eelkõige on oodatud teave laste seksuaalset ärakasutamist edastavast materjalist, lastega kaubitsemisest (inimkaubandus) kui ka muust lastele ebasobivast materjalist. Teabe saab edastada anonüümselt. Teenust pakub MTÜ Lastekaitse Liit, kes teeb vihjete käitlemisel koostööd Politsei- ja Piirivalveametiga.

# data[].attributes.body
1. Jälgi, mis andmeid äpp küsib ja kas äppil on neid andmeid ikka vaja?
2. Kasuta erinevate rakenduste puhul erinevaid ligipääsuparoole.
3.  Proovi vältida rakendustes “jäta-mind-meelde” võimaluse kasutamist.
4. Jälgi, kus on rakenduste privaatsustingimused ja tutvu nendega .
5. Mõtle läbi, millised teavitusi soovid näha ekraanil? Kui telefon on järelvalveta, siis näevad teised neid.
6.  mida pakuvad paljud nutiseadmete tootjad, sest nii ei kaota sa koos nutiseadmega kogu infot.
Allikas:

# data[].attributes.body
1. Profiil - Ära avalda liiast infot oma isiklike andmete kohta
2. Postitused - Mõtle läbi, kellele sa selle oma isiklike andmeid jagad: sõnumid, pildid ja videod.
3. Fotod - Kui postitad pildi endast suhtlusportaali või kuhugi sellisesse kohta, siis mõtle läbi, et hiljem võib sul sellepärast häbi olla nii vanemate ees kui ka tulevases töökohas või tuttavate seas. Sammuti ära lae oma sõpradest pilte ilma luba küsimata.
4. Mõtle enne kui sa midagi postitad, kõik su postitused jäävad internetti.
Sälli Kõivik
http://noor.targaltinternetis.ee/sotsiaal-vorgustikud/

# data[].attributes.body
1. Kontrolli enne rakenduste (äppide) allalaadimist nende tausta (vajadusel otsi internetist taustainfot, loe teiste arvamusi).
2. WIFi-võrkude puhul kasuta soovitavalt turvalisi (st parooliga kaitstud) võrkusid.
3. Kasuta Mobiil-ID võimalusi nutiseadmetes e-teenustesse sisselogimisel ja digiallkirja andmisel, nagu arvutis kasutad ID-kaarti, sest see on kõige turvalisem viis

# data[].attributes.body
Markus Võime,
Anti
Rait Laksaar,
Sälli Kõivik

# data[].attributes.body
1. Isikuandmed on kõik andmed, mis aitavad sind tuvastada ehk aru saada, et tegemist on sinuga. Näiteks sinu telefoninumber, aadress kus elad või sinu isiklik e-maili aadress, samuti ka foto sinust.
2.Kui sa tahad teada rohkem andmekaitsest siis külasta Andmekaitse Inspektsiooni.
3.Andmekaitse Inspektsioon on  asutus, mis selgitab ja annab nõu isikuandmete kasutamise osas. Vajadusel inspektsioon ka keelab ja karistab neid, kes on teiste inimeste isikuandmeid kurjasti kasutanud.  Andmekaitse inspektsiooni tegevus tugineb põhiliselt isikuandmete kaitse seadusele. See on seadus, mis kaitseb kõikide inimeste isikuandmeid ja näeb ette karistused neile, kes kasutavad teiste isikuandmeid kurjasti ära. Näiteks, kui keegi tahab avaldada teise inimese andmeid, peab ta temalt  enne luba küsima.  Kui Sul on küsimus isikuandmete kasutamise kohta siis helista julgelt  Andmekaitse Inspektsiooni telefonil    627 4144 igal tööpäeval kella 10.00-12.00 ja 14.00-16.00 või külasta Andmekaitse Inspektsiooni kodulehte www.aki.ee.
Koduleht jaguneb kolmeks : eraelu kaitse, avalik teave ja inspektsioon.

# data[].attributes.body
1.  Ära avalikusta igal pool oma isiklikke andmeid.
2. Käitu sõbralikult internetis teistega rääkimisel.
3. Kõik informatsioon, mis internetis leiad pole tõsi, ei soovita kõik uskuda mida loed ja kuuled.
4. Kõikide kübarkiusamiste puhul tuleb abi küsida vanematelt, õpetajatelt või koolipsühholoogilt.
5. Ära postita suvalisi asju, pärast ei saa neid maha internetist.
6. Kui sa puutud kokku inimestega, kes teevad seksuaalseid alatoonilisi lähenemis katseid, siis tuleb teavitada sellest vanematele, asjatundlikule täiskasvanule, internetipolitseile (murelink@pol.ee) ja ööpäeva ringselt saab helistada lasteabi telefonile nr. 116 111.
7. Ära lase ennast sõpradel mõjutada, mida sa sõpradega koos teed, aga üksi seda ei teeks.
8. Internetis on samad viisakus reeglid nagu päris elus, ära kiusa teisi!
Kasutatud allikas: http://noor.targaltinternetis.ee/suhtle-internetis-nutikalt/
Sälli Kõivik

# data[].attributes.body
1. Küberkiusamine on koolikiusamise üks vorm, mille eripäraks on eri elektrooniliste suhtlusvahendite kasutamine.
Kuidas ära tunda küberkiusamist?
2.Korduvalt solvavate, ähvardavate ja õelate kirjade saamine.
3.Isikliku informatsiooni väljameelitamine kelleltki ning selle levitamine, vastu tema tahtmist.
4.Internetiavaruste loomine kellegi solvamiseks või naermiseks.
Mida teha kui oled sattunud küberkiusamise ohvriks?
5.Räägi sellest usaldusväärsele inimesele (emale, isale või kellelegi vanemale).
6.Räägi sllest kellelegi, kes töötab koolis, näiteks klassijuhataja.
7.Pördu internetikeskkonna haldaja poole.
8. Helista nõu ja abi saamiseks lasteabitelefonile 116 111 või kirjuta e-postiaadressil info@lasteabi.ee (kirjadele vastatakse viie tööpäeva jooksul).
Politsei soovitused küberkiusamise tõkestamiseks.
1.Blokeeri suhtluskanalis kiusaja.Kui keegi saadab sulle solvavaid või mõnitavaid sõnumid, blokeeri see inimene suhtluportaalis.
2.Võid ka mõnitavad kirjad salvestada, et neid hiljem tõestusena näidata.
3.Kiusaja tegevuse lõpetamiseks teavita suhtlusportaali haldajat.
Enim levinud on sellised kiusamise vormid, kus tehakse kiusatava kohta libakonto, pannes sinna üles halvustavat, ebaõiget, tihti ka ebatsensuurset informatsiooni või võetakse üle kiustava konto.
Kiusatav võib tekstid salvestada ja teavitada neist politseile.
Allikas: Politsei- ja Piirivalveamet http://www.politsei.ee/et/nouanded/noorele/kuberkiusamine/
Leheküljed ning lingid, kus saab abi.
http://www.lahendus.net/ – online nõustamine noortelt noortele, psühholoogiaüliõpilased nõustavad noori.

http://www.nip.ee/ – noorte infoportaal, online nõustamine.
http://www.eluliin.ee/ – nõuandeliin .

Kasutatud allikad:
http://noor.targaltinternetis.ee/kuber-kiusamine/
Rait Laksaar

# data[].attributes.body
1. Pane nutiseadmetele ekraanilukk peale (kas kood, muster või sõrmejälg).
2. läheb vaja  viirusetõrjet.
3. Ära jäta nutiseadmeid avalikes kohtades (kohvikus, kinos jne) järelvalveta.
4.Ei tohi nutiseadet minema visata.
5. Vaheta ära nutiseadme SIM-kaardi algne PIN kood.
6. kui telefoni ostad siis kustuta sealsed kontaktid ja andmed ära.