# data[].attributes.body
I 1976 kom Bistandsloven, og den kaldes ofte kronen på velfærdsstatsværket. Med loven fik hver borger en sagsbehandler, når man søgte hjælp fra det offentlige, og ansvaret for borgernes velbefindende blev i endnu højere grad lagt over til staten.

# data[].attributes.body
den startede i 1960 da Kvindernes indtog på arbejdsmarkedet førte til bygning af vuggestuer, børnehaver og fritidshjem, og der blev opført plejehjem, sygehuse og uddannelsesinstitutioner. Reallønnen steg, og det samme gjorde forbruget, der voksede med 75 % i årene 1957-70

# data[].attributes.body
Kom kanslergadeforliget. hvor man samlede sociallovgivningen i fire hovedlove om hhv. folkeforsikring, arbejdsløshedsunderstøttelse, ulykkeforsikring og offentligt forsorg.

# data[].attributes.body
kom arbejdskasseloven

# data[].attributes.body
kom sygekasseloven der gjorde man kunne betale kontingent så man havde støtte vis man var syg

# data[].attributes.body
Fattig lov blev revideret og der blev for første gang givet statslig støtte til lægebesøg, jordemoder og begravelse
vis man var over 60 og ikke havde fået statsligstøtte de sidste 10 år kunne man få hjælp uden at miste stemmeretten.s

# data[].attributes.body
blev alle danskere sikret ret til offentligt hjælp

# data[].attributes.body
Kun de værdigt trængende kunne modtage støtte, dog med konsekvens af de mistede stemmeret og retten til at blive gift