# data[].attributes.body
https://docs.google.com/forms/d/1WiGzvYByEE1Bo8jPpQg0YOfB6S92pdcHBegZ7iEkmBU/edit

# data[].attributes.body
Baltijos jūroje nedideliais kiekiais išgaunama nafta, pakrantėje kasamas gintaras, išvystyta žvejyba. Baltijos jūroje gyvena apie 70 jūrų žuvų rūšių  ir apie 30 gėlavandenių.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
Boats and boating--Equipment and supplies

# data[].attributes.body
Baltijos jūra susiformavo po paskutinio ledynmečio, prieš maždaug 12 000 metų ištirpus milžiniškiems regioną dengusiems ledynams. Dabartinę savo formą Baltijos jūra įgavo per keletą stadijų, keičiantis vandens lygiui.

# data[].attributes.body
Baltijos jūra turi apie 250 didesnių intakų. Šiauriniai ir vakariniai Baltijos jūros intakai turi mažesnius baseinus ir duoda mažiau vandens, nei pietiniai ir rytiniai intakai. Toliausiai Baltijos jūros baseinas siekia pietuose, kur prieina prie šiaurinių Karpatų kalnų šlaitų (Vysla).

# data[].attributes.body
Vandens spalva drumzlinai žalsva, jo spalva priklauso nuo fitoplanktono. Vanduo mažiau skaidrus nei Atlanto vandenyno. Baltijos jūros vanduo yra apysūris. Druskingumas siekia nuo 1,7 %. Kai kuriose uždarose Baltijos jūros lagūnose vanduo išvis gėlas. Jūros sūrumą mažina gėlas didelių upių, lietaus ir sniego vanduo, stipriai atskiedžiantis iš vandenyno patenkantį sūrų vandenį. Be to, Baltijos jūra mažai garuoja, o tai taip pat mažina jos sūrumą. Vandens sūrumas mažėja iš vakarų į rytus ir prie upių žiočių.

# data[].attributes.attachment_link.title
Baltijos jūros ekosistema - Mokomasis filmas

# data[].attributes.headline
SAUGOMOS TERITORIJOS, JŲ SVARBA, APSAUGA

# data[].attributes.subject
SAUGOMOS TERITORIJOS, JŲ SVARBA, APSAUGA

# data[].attributes.body
Baltijos jūros saugomos teritorijos svarbios ne tik nacionaliniu mastu. Tarptautinė paukščių apsaugos organizacija jūrinėms saugomoms teritorijoms, kuriose telkiasi gausios migruojančių bei žiemojančių paukščių sankaupos. Taip pat yra saugomos jūrinės teritorijos.  Net šešios saugomos teritorijos - Baltijos jūros ir Kuršių marių biosferos poligonai, Baltijos jūros talasologinis draustinis, Kuršių nerijos nacionalinis parkas, Pajūrio ir Nemuno deltos regioniniai parkai.
Svarba: Jūrinės saugomos teritorijos steigiamos siekiant išsaugoti dėl žmogaus ūkinės veiklos pavojuje atsidūrusias jūrines ekosistemas, buveines ir gyvūnų bei augalų rūšis, kontroliuoti žuvies pergaudą ir šiukšlių laidojimą, prižiūrėti laivybos kelius, vykdyti mokslinius tyrimus bei visuomenės informavimą. Gerai suplanuotos ir atsakingai valdomos, jos prisideda prie vertingų gamtinių resursų išsaugojimo ir atkūrimo, teikia socialinę, ekonominę ir kultūrinę naudą.
http://corpi.ku.lt/denoflit/index.php?mact=News,cntnt01,detail,0&cntnt01articleid=44&cntnt01origid=18&cntnt01returnid=33

# data[].attributes.headline
AUGALIJA IR GYVŪNIJA (GEOGRAFINĖS ZONOS)

# data[].attributes.subject
AUGALIJA IR GYVŪNIJA (GEOGRAFINĖS ZONOS)

# data[].attributes.body
Vandens augalų pasiskirstymui Baltijos jūroje svarbiausią reikšmę turi šviesa ir druskingumas. Rytiniuose pakraščiuose labiausiai paplitę gėlavandeniai augalai. Žalieji, rudieji, raudonieji dumbliai, meldai, švendrės.
Gyvūnijos kaip ir augalijos pasiskirstymui tiesioginę įtaką daro vandens druskingumas. Baltijoje vyrauja arktinės faunos rūšys: vėžiagyviai, žuvys, ožkos. Gausu jūroje gėlavandenių žuvų.
http://studijos.tv3.lt/siukslynelis/referatas/4385/?page=4

# data[].attributes.body
Baltijos jūra ir jos pakrantės patenka į vidutinių platumų klimato juostą. Pietiniai pakraščiai yra šiltesni už šiaurinius, o vakariniai drėgnesni (ir šiltesni) už rytų pakrantes. Vandens temperatūra kartais labai svyruoja veikiant vėjams. Baltijos jūros baseine atmosferos kritulių kiekis labai svyruoja. Didžiojoje dalyje kritulių kiekis yra apie 600–700 mm per metus.
https://lt.wikipedia.org/wiki/Baltijos_j%C5%ABra

# data[].attributes.body
Baltijos jūros dugnas negiliose vietose ir arčiau krantų sudarytas iš smėlio, žvyro, žvirgždo ir nuosėdinio dumblo. Gilesnių vietų ir ramesnių įlankų dugnas sudarytas iš nuosėdų dumblo, kuriame yra mergelio, molio, smulkaus smėlio ir įvairių augmenijos ir gyvūnijos liekanų. Suomijos įlankos ir Švedijos pakraščiai Stokholmo apylinkėse turi daug povandeninių uolų.
https://lt.wikipedia.org/wiki/Baltijos_jūra

# data[].attributes.body
Baltijos jūra – Atlanto vandenyno baseino jūra, esanti Europos šiaurės rytuose. Iš vienos pusės ją supa Skandinavijos pusiasalis, iš kitos – Rytų ir Centrinės Europos šalys ir Danijos salos.
https://lt.wikipedia.org/wiki/Baltijos_j%C5%ABra

# data[].attributes.body
1. Švedija
2. Estija
3. Lenkija
4. Suomija
5. Latvija
6. Vokietija
7. Rusija
8. Lietuva
9. Danija.
https://lt.wikipedia.org/wiki/Baltijos_jūra

# data[].attributes.body
1. Valstybės kurios yra palink
2. Geografinė padėtis
3. Reljefo ypatumai
4. Klimatas
5. Augalija ir gyvūnija (geografinės zonos)
7. Saugomos teritorijos, jų svarba, apsauga.
8. Viena saugoma teritorija plačiau.

# data[].attributes.body
Šaltinis: http://www.euro-argo.eu/var/storage/images/medias-ifremer/medias-euro_argo/main-achievements/science/regional-seas/black_sea/map-of-the-baltic-sea/1022324-1-eng-GB/Map-of-the-Baltic-Sea_content_embed_page.jpg