# data[].attributes.body
Her er en lenke som handler om konsekvenser av klimaendringer.

https://www.viten.no/?klima_konsekvenser

# data[].attributes.body
Se denne til fredag uke 10

# data[].attributes.body
Alkohol, utvikling og helseska

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hovedpunkt

I gjennomsnitt drikk nordmenn over 15 år cirka 8 liter rein alkohol per år.

Sidan tidleg på 1990-talet har alkoholforbruket auka med cirka 40 prosent, og mest blant kvinner og eldre.

Utanom alkohol er cannabis og amfetamin dei mest brukte rusmidla.

Nye syntetiske rusmiddel har til dels ukjende verknader og er ei utfordring for helsetenesta.

Talet på bilførarar som er tekne for køyring under påverknad av cannabis eller metamfetamin, har auka kraftig de siste fem åra.

Rusmiddel er dempande, stimulerande og hallusinogene

Som rusmiddel reknar vi alkohol, vanedannande legemiddel og ulovlege rusmiddel (narkotika) som blant anna cannabis, amfetamin, heroin og kokain.

Vanedannande legemiddel er hovudsakleg roande middel og sovemiddel av typen benzodiazepinar. Ein stor del av tablettane i den illegale marknaden er ikkje framstilte av godkjende legemiddelprodusentar. Ulovlege middel inneheld ofte ei høgare mengde verkestoff samanlikna med registrerte preparat som blir selde på apotek (Kripos, 2014).

Benzodiazepinar blir ofte misbrukte i kombinasjon med narkotiske stoff som blant anna amfetamin, cannabis og heroin.

Effekten av rusmiddel kan delast inn i tre hovudgrupper: Dempande, stimulerande og hallusinogene, sjå figur 1. Fleire rusmiddel har ei blanding av desse effektane, sjå for eksempel alkohol og ecstasy.

FHI

Figur 1. Rusmiddel kan vere dempande, stimulerande eller hallusinogene. Fleire rusmiddel har ei blanding av desse effektane. Figur: Folkehelseinstituttet. Klikk på figuren for større versjon. Alkohol og andre rusmidler - FIG1

Bruk av alkohol i Noreg

Nesten 8 liter alkohol per person i året

I 2012 blei det omsett 6,21 liter rein alkohol per innbyggjar over 15 år. I tillegg kjem uregistrert forbruk frå grensehandel med Sverige og avgiftsfri ("tax free") handel på norske flyplassar, som er rekna ut til å vere 1,6 liter (Sirus, Rusmiddeltatistikk).

I tillegg til grensehandel og avgiftsfri handel på flyplassar omfattar det uregistrerte forbruket også anna "turistimport", alkoholinntak under opphald i utlandet, heimeproduksjon av øl, vin og brennevin, og smugling.

Utrekningar av det uregistrerte forbruket gir usikre anslag, særleg for det forbruket som stammar frå heimeproduksjon, smugling, utanlandsopphald og turistimport utanom grensehandelen og den avgiftsfrie handelen på norske flyplassar.

Avgiftsfritt sal på flyplassar (taxfree). I perioden 2010- 2012 auka det avgiftsfrie salet av alkohol på norske flyplassar med 29 prosent for både øl og svakvin og med 129 prosent for heitvin. Brennevinssalet gjekk ned med 11 prosent (SIRUS: Avgiftsfritt sal av alkohol).

Grensehandel. Utviklinga i grensehandelen med Sverige viser at salet var nesten åtte gonger større i 2011 samanlikna med 1995. Det viser ei kartlegging der ein tok for seg salet omrekna til rein alkohol. Auken var størst for øl og vin (SIRUS: Grensehandelen).

Undersøkingar av alkoholforbruket

Ei nyare undersøking blant tilfeldige bilførarar i normal trafikk viser at 2 av 1000 førarar (0,2 prosent) er påverka av alkohol (Gjerde, 2013).

Undersøkinga "Ung i Oslo 2012" viser at cirka 45 prosent av elevane i 1. trinn på vidaregåande skule hadde drukke seg tydeleg rusa minst éin gong. For heile aldersgruppa (15-17 år) var talet 29 prosent. Det var ein høgare andel jenter enn gutar. Det var liten forskjell i alkoholbruk mellom unge i Oslo og unge i resten av landet (Øia, 2012).

Alkoholforbruket har auka med cirka 40 prosent på 20 år

Alkoholforbruket i Noreg aukar og er i dag cirka 40 prosent høgare enn forbruket tidleg på 1990-talet - dersom vi samanliknar registrert årleg forbruk tidleg på 1990-talet og registrert årleg forbruk dei siste åra (Sirus, 2013).

Uregistrert forbruk frå blant anna grensehandel og avgiftsfri handel på flyplassar kjem i tillegg og har i perioden sannsynlegvis auka meir enn det registrerte forbruket. Sjå avsnittet "bruk av alkohol".

At alkoholforbruket aukar blant vaksne blir støtta av følgjande undersøkingar:

Menn drikk framleis meir enn kvinner, med unntak av vin, men det er fleire kvinner som drikk alkohol i dag enn for få år sidan (Sirus, 2013).

I løpet av perioden 1997-2008 auka andelen eldre over 70 år med problematisk alkoholforbruk frå under 0,5 prosent til 4,5 prosent (Støver, 2012).

Ein studie som omfatta sjølvrapportert alkoholforbruk i Noreg for perioden 1973-2004, viste både auke i talet på stordrikkarar og auka alkoholbruk i befolkninga generelt fram til 2004 (SIRUS; Rossow, 2014). Det er ikkje gjort tilsvarande undersøkingar dei siste 10 åra.

Alkoholbruken blant unge har derimot gått ned, sjå figur 2 (Øia, 2012). Det viser tal frå undersøkinga "Ung i Oslo 2012", samanlikna med tilsvarande undersøkingar i 1999 og 2006.

Endring av rusmiddelbruk blant ungdom i Oslo fra 1996, 2006 og 2012 (Øia 2012)..

Figur 2. Endring av rusmiddelbruk blant ungdom i Oslo frå 1996 til 2006 og 2012 (Øia, 2012). Klikk på figuren for større versjon. Alkohol og andre rusmidler - FIG2
Forskjellar i befolkninga

Menn drikk mest

Menn drikk mest, mens kvinnene sitt alkoholforbruk aukar mest (Støver, 2012).

Mindre alkohol i nokre innvandrargrupper

Alkoholbruken blant unge med innvandrarbakgrunn er lågare enn hos andre elevar i første klasse i vidaregåande skule; 37 prosent mot 12 prosent. Det viser undersøkinga Ung i Oslo i 2012. Også alkoholbruken blant innvandrarforeldre er betydeleg lågare enn blant etnisk norske foreldre (Øia, 2012).

Bruk av andre rusmiddel enn alkohol

Cannabis og amfetamin er mest brukte illegale rusmidla

Beslag hos Kripos og analysar av blodprøver hos personar som er mistenkte for påverka køyring, gir eit bilete av kva rusmiddel som er vanlegast i Noreg i dag. Prøver frå tilfeldige bilførarar i normaltrafikk og arbeidstakarar i bedrifter gir i tillegg eit bilete av kor hyppig rusmiddelbruken er i den vaksne befolkninga.

Cannabis, metamfetamin og amfetamin er dei vanlegaste ulovlege rusmidla. Ecstasy har nesten vore borte frå marknaden, men Kripos melder om ein auke i beslag (Kripos, 2014).

Kokain blir hovudsakleg brukt i meir lukka miljø. I enkelte ungdomsmiljø har bruk av GHB vore populært dei siste 10 åra.

1-2 prosent av bilførarane er påverka

Blant tilfeldige bilførarar i normal trafikk reknar ein med at 0,6 prosent er påverka av narkotika og 1,3 prosent av legemiddel (Gjerde, 2013).

Analyse av spyttprøver frå bilførarar i normaltrafikk og arbeidstakarar i ulike bedrifter viser at cirka 1 prosent hadde brukt cannabis i løpet av dei siste to døgna. Blant menn under 30 år var talet 4 prosent (Gjerde, 2013).

Bruken av ulovlege rusmiddel aukar

Utviklinga i beslagstatistikk frå Kripos er den same som utviklinga i analysefunn knytt til mistanke om påverka køyring, valdsepisodar eller andre straffbare forhold (Kripos, 2014; FHI; Bogstrand, 2011a,b; Gjerde, 2014).

Trendar frå forskjellige studiar og årsstatistikk frå politiet viser at bruken av cannabis, amfetamin og kokain har auka, mens bruken av heroin har gått ned i perioden 2008/2009-2011/2013 (Kripos, 2014; Gjerde, 2011; FHI, 2013). Sjå figur 3, som viser ei markert auke i funn av cannabis, amfetamin og beroligande middel hos bilførarar som blir arresterte for påverka køyring.

Antall positive prøver fra bilførere arrestert for påvirket kjøring 2007-2012.

Figur 3: Talet påpositive prøver frå bilførarar som er arresterte for påverka køyring i perioden 2007 til 2012. Figuren viser dei fire vanlegaste stoffa utanom alkohol. Datakjelde: Folkehelseinstituttet. Klikk på figuren for større versjon. Alkohol og andre rusmidler - FIG3

Andre rusmiddel enn alkohol er oftare enn tidlegare i søkjelyset ved mistanke om påverka køyring. I 2013 gjaldt halvparten av sakene andre rusmiddel enn alkohol.

Mest narkotika i større byar

Ei samanlikning av rusmiddelbruk hos ungdom i Oslo med ungdom i same aldersgruppe frå distriktskommunar viser at bruk av cannabis og andre narkotiske stoff er mest vanleg i Oslo (Øia, 2012).

Bruk av narkotiske stoff er vanlegare i område rundt storbyane enn i distrikta (Gjerde, 2011). Det viser ei undersøking av rusmiddelbruk hos bilførarar i normaltrafikk frå område i Søraust-, Vest-, Midt- og Nord-Noreg.

I Oslo varierer bruken av cannabis mellom bydelane, frå cirka 11-16 prosent i sentrum og vestlege bydelar til 6-8 prosent i austlege bydelar (Øia, 2012). Andre narkotiske stoff er vanlegast i sentrumsbydelane (6-8 prosent) (Øia, 2012).

Sosioøkonomiske forskjellar i rusmiddelbruk

Alkoholbruk og hyppigheit for alkoholinntak aukar i takt med høgare utdanning og inntekt, men færre i denne gruppa blir alkoholavhengige enn i grupper med låg inntekt og utdanning (Clench-Aas, 2009). Personar som ikkje lever i parforhold, har også høgare alkoholforbruk enn personar med partnar (Clench-Aas, 2009).

Prosentdelen som rusar seg på hasj og tablettar, er høgast blant dei med låg sosioøkonomisk status. Rusmiddelbruk er også vanlegare i grupper med problemåtferd og for eksempel hos elevar som ofte skulkar skulen (Rødje, 2004).

Personar med høg sosial status har oftare prøvd narkotiske stoff enn personar med låg sosial status, mens langvarig misbruk er vanlegast hos den siste gruppa.

Internasjonal samanlikning

Den registrerte alkoholomsetninga i Noreg er lågare enn i dei fleste andre europeiske land, sjå figur 4 (WHO, 2011). Data frå WHO viser at alkoholbruken i fleire europeiske land har gått ned, mens omsetninga i Noreg har auka. Omfanget av uregistrert alkoholomsetning kan vere usikker og vanskeleg å samanlikne.

OCED

Alkoholforbruk i ulike europeiske land. Datakjelde: OECD, 2010. Klikk på figuren for større versjon. Alkohol og andre rusmidler - FIG4
Konsekvensar av rusmiddelbruk

Bruk av alkohol og andre rusmiddel er forbunde med ei rekke sosiale og helsemessige konsekvenser i form av ssjukdommar, skadar og psykiske plagar og lidelser.

Både for alkohol og andre rusmiddel er dei sosiale og helsemessige konsekvensane generelt avhengige av type rusmiddel og dose, om dei er brukt éin gong eller over lengre tid.

Sjå også:

Det totale alkoholforbruket er ein viktig faktor (determinant) for alkoholrelaterte sjukdommar og skadar i befolkninga. Når det totale forbruket i samfunnet aukar, aukar både andelen storforbrukarar og andelen som ligg i "gråsona" mot eit helseskadeleg forbruk.

Risikoen for kroniske sjukdommar knytt til alkoholbruk aukar gradvis. Hos storforbrukarar er risikoen høg. For enkeltpersoner i "gråsone-gruppa" er risikoen lågare, men fordi denne gruppa er stor, vil den likevel bidra med mange personar til dei samla helseproblema i samfunnet.

Helseskadane ved alkohol blir først og fremst bestemt av den totale mengda alkohol som kroppen blir utsett for, sjå nedanfor. Alkoholskadar kan derfor utvikle seg sjølv om ein person ikkje har vore synleg berusa. Skadar som skuldast ulykker og vald er ofte knytt til sporadisk stordrikking, utan at det ligg føre eit generelt storforbruk.

Tilrådingar for inntak av alkohol

Helsedirektoratet tilrår at alkoholinntaket blir avgrensa og ikkje er høgare enn 10 gram (12,5 ml rein alkohol) om dagen for kvinner og ikkje meir enn 20 gram (25 ml) for menn. 10 gram svarar til litt under eit glas vin eller nesten 3 desiliter øl, sjå tabell 1 (Helsedirektoratet, 2014).

Gravide, kvinner som ammar, barn og ungdom blir rådde til å avstå heilt frå alkohol.

Tilrådinga er basert på at auka inntak av alkohol aukar risikoen for blant anna brystkreft, hjerneslag og fosterskadar, og at bruk av alkohol også har sosiale følgjer. Norske og nordiske ekspertrapportar ligg til grunn for tilrådingane.

Alkoholrelaterte sjukdommar og skadar

Psykiske plager og lidingar. Eit langvarig og høgt alkoholforbruk kan auke risikoen for avhengigheit og andre psykiske lidingar.

Kroppslege sjukdommar. Eit langvarig og høgt alkoholforbruk aukar risikoen for hjarte- og karsjukdommar, i tillegg til andre sjukdommar som leversvikt, betennelse i bukspyttkjertelen og lungesjukdommar (Parry, 2011).

Eit moderat alkoholforbruk aukar risikoen for kreft i fordøyelsesorgana, lever, bryst og enkelte andre kreftformer. Talet på krefttilfelle som kan tilskrivast alkohol er ikkje estimert for Noreg. For Europa er slike estimat gjort. Ein fann at hos menn kan 10 prosent av krefttilfella tilskrivast alkohol, mens andelen hos kvinner er 3 prosent (Schutze, 2011).

Store enkeltinntak av alkohol gir auka risiko for hjerneslag og hjerteinfarkt, og risikoen aukar med frekvensen av slike episodar (Parry, 2011). Det er også haldepunkt for at alkoholbruk, allereie ved moderat forbruk, aukar risikoen for atrieflimmer (Larsson, 2014).

Høgt forbruk av medikament kombinert med alkohol er spesielt skadeleg (SIRUS, 2012).

Alkohol er ei medverkande årsak til meir enn 60 somatiske sjukdommar og den 3. største årsaka til sjukdom og tapte leveår i den vestlege verda (WHO, 2011).

Skadar og ulykker. 27 prosent av ulykkesrelaterte akuttinnleggingar ved Ullevål sjukehus i løpet av 1 år var alkoholrelaterte (Bogstrand, 2011b).

Legevakta i Bergen fant at 70 prosent av pasientane som blei behandlet for valdsskadar, var alkoholpåverka (Sten og Hundskar, 1997).

Innlegging på sjukehus. Talet på sjukehusinnleggingar med alkoholrelaterte hovuddiagnosar har auka betydeleg dei siste åra, frå 4 131 innleggingar i 2004 til 6 064 i 2012. Talet har vore vesentleg høgare for menn enn for kvinner. I 2012 var talet for innleggingar 4 083 for menn og 1 981 for kvinner (Helsedirektoratet).

Alkoholrelaterte dødsfall

Totalt sett er talet på alkoholrelaterte dødsfall er betydeleg høgare enn det som blir registrert i Dødsårsaksregisteret.

Ifølgje data frå Dødsårsaksregisteret er det dei siste 15 åra årleg registrert cirka 320-420 dødsfall som skuldast direkte eller indirekte alkoholbruk. Dei høgaste enkelttala er knytt til ulike psykiske lidingar og åtferdsforstyrringar, alkoholisk leversjukdom og alkoholforgifting (SSB).

Alkoholrelaterte dødsulykker i trafikken (Christophersen & Gjerde, 2014), alkoholrelaterte drukningsdødsfall og andre typar dødsulykker er ikkje med i oversikta frå Dødsårsaksregisteret. Sjå også kapittel om Skader og ulykker.

Konsekvensar ved bruk av andre rusmiddel enn alkohol

Forbruk av andre rusmiddel enn alkohol gir også auka risiko for skadar og sjukdommar:

smittsame sjukdommar som hepatitt og hiv ved sprøytebruk

Auken i rusmiddelbruk som vi har sett dei siste åra, fører også til auke i kriminalitet, vald og aggressiv åtferd. Over ein tredel av dødsulykkene i trafikken og mange av ulykkene med personskade skjer under påverknad av alkohol, illegale rusmiddel eller rusgivande legemiddel (Christophersen & Gjerde, 2014). Sjå kapittel Skader og ulykker.

Nye syntetiske rusmiddel har ukjende verknader

Utviklinga av rusmiddel har dei siste åra gitt mange nye stoff på den illegale marknaden, og dette kan bli ei utfordring for helsevesenet. Eksempel på nye rusmiddel er syntetiske cannabinoidar "spice", amfetamin- og ecstasy-liknande stoff og katinonar, sjå figur 1. Dei siste åra er det registrert mange titalls nye variantar av nye rusmiddel. Ofte blir fleire stoff kombinerte. Vi veit lite eller ingenting om dei helsemessige konsekvensane ved bruk av nye, syntetiske rusmiddel. Det er rapportert om følgjande:

Høgt blodtrykk og hjarteinfarkt hos tenåringar som har brukt syntetiske cannabinoider.

Tap av medvit, krampar, angst, agitasjon, akutte psykosar og forverring av tidlegere psykisk sjukdom.

De langsiktige verknadene veit vi ingenting om.

Dei nye stoffa kan også medføre dødsfall. Brukarane veit ikkje kva dei får i seg, stoffa har ukjent styrke og dei kan innehalde restar av kjemikaliar og blandingar av fleire liknande stoff.

Eit eksempel er PMMA, som dukka opp på marknaden i Noreg for 3-4 år sidan. Frå juli 2010 til og med august 2012 blei det registrert over 29 dødsfall der PMMA var hovudårsaka eller ei medverkande årsak (Al-Samarraie, 2013). I løpet av to år fann Folkehelseinstituttet PMMA i blodprøver frå 130 rusa bilførarar.

Risiko for fosterskadar under graviditeten

Både alkohol og andre rusmiddel kan skade fosteret i alle fasar av graviditeten.

Alkohol: Alkohol er skadeleg for fosteret gjennom heile fosterlivet, og ein kjenner ikkje til nokon trygg nedre grense for alkoholbruk i svangerskapet (O'Leary, 2013; Lewis, 2012; Willford, 2006). Ved stort alkoholbruk i svangerskapet aukar risikoen for føtalt alkohol syndrom (FAS) og føtal alkoholeffekt (FAE). Barn med FAS og FAE er født med dårleg fostervekst og hjerneskade, som gir psykomotoriske utviklingsforstyrringar og lærevanskar. Barn med FAS har også karakteristiske ansiktstrekk (Sosial- og helsedirektoratet, 2005; Cayetanot, 2009; Kuczkowski, 2007; Lewis, 2012; O'Leary, 2013; Willford, 2006).

Kokain, cannabis og amfetaminer: Risiko for morkakeløysing, fosterdød, redusert fostervekst, for tidleg fødsel, pusteproblem etter fødsel, krybbedød, og seinare oppmerksomheits- og atferdsvansker (Schempf, 2007; Accornero, 2007).

Beroligande/sovemiddel: Kan gi redusert fostervekst og abstinenssymptom etter fødsel (Jain, 2005).

Opiater/opioider: Auka risiko for morkakeløysing, fosterdød, redusert fostervekst, for tidleg fødsel og seinare konsentrasjons/åtferdsproblem. Ofte uttalte behandlingstrengande abstinenssymptom etter fødselen (Cayetanot, 2009, Shankaran, 2007). Nyare, norske studiar har vist at metadon- og buprenorfinbehandling i svangerskapet gir liten risiko for barnet. Kombinasjonen buprenorfin og naloxon (Suboxone) utgjer ikkje nokon spesiell risiko (Lund, 2012; Welle-Strand, 2013).

Sosiale problem

Høg alkoholbruk har samband med sosiale problem som ofte rammar andre enn dei som drikk. Sosiale problem inkluderer alt frå vanskar i arbeidslivet til kriminalitet, inkludert vald i nære relasjonar (Steen & Hunskår, 1997; Pape, 2003; Sirus 2009).

Moglegheiter for å førebyggje alkoholskadar

Vi kan førebyggje skadar av alkoholbruk ved å påverke pris og tilgjengelegheit. Ei systematisk oversikt viser at både strukturelle og individuelt retta tiltak har effekt. Eksempel kan vere alkoholavgifter, reklame, promillegrenser og spesielle tiltak for personar med alkoholproblem (Anderson, 2009).

Kunnskap om rusmiddelbruk

For å følgje utviklinga i rusmiddelbruk over tid, både for dei mest kjende rusmidla og nye rusmiddel, er det viktig å ha standardiserte protokollar for kartleggingsstudiar, nært samarbeid mellom dei ulike fagmiljøa og å bruke både biologiske prøver og spørjeskjema. I planlegginga av det førebyggande arbeidet er det spesielt viktig å få truverdige data som er baserte på flest mogleg deltakarar i kartleggingsstudiar (Gjerde, 2014).

Forfattarar

Asbjørg Christophersen (leiar av skrivegruppa), Hallvard Gjerde, Ragnar Nesvåg, Eyvind Ystrøm. Bidrag frå: Sidsel Graff-Ivsersen.

Referansar

Accornero, VH, Amado, AJ, Morrow, CE, Xue, L, Anthony, JC et al. Impact of prenatal cocaine exposure on attention and response inhibition as assessed by continuous performance tests. J Dev Behav Pediatr 2007; 28(3): 195-205.

Al-Samarraie, MS, Vevelstad, M, Nygaard, IL, Bachs, L & Morland, J. Forgiftning med arametoksymetamfetamin. Tidsskr Nor Laegeforen 2013; 133(9): 966-9.

Anderson, P, Chisholm, D & Fuhr, DC. Effectiveness and cost-effectiveness of policies and programmes to reduce the harm caused by alcohol. Lancet 2009; 373(9682): 2234-46.

Bogstrand, ST, Middelkoop, G & Christophersen, AS. Trends in amphetamine and benzodiazepine use among drivers arrested for drug impaired driving in Norway 2000-2009. Norsk epidemiol 2011a; 21(1): 61-66.

Bogstrand, ST, Normann, PT, Rossow, I, Larsen, M, Morland, J et al. Prevalence of alcohol and other substances of abuse among injured patients in a Norwegian emergency department. Drug Alcohol Depend 2011b; 117(2-3):132-38.

Cayetanot, F, Larnicol, N & Peyronnet, J. Antenatal environmental stress and maturation of the breathing control, experimental data. Respir Physiol Neurobiol 2009; 168(1-2): 92-100.

Christophersen, AS & Gjerde, H. Prevalence of alcohol and drugs among car and van drivers killed in road accidents in Norway: an overview from 2001 to 2010. Traffic Inj Prev 2014; 15(6): 523-31.

Clench-Aas J, M Rognerud and OS Dalgard. Levekårsundersøkelsen 2005 : Psykisk helse i Norge. Oslo: Folkehelseinstituttet; 2009, rapport: 2009:6.

FHI, Folkehelseinstituttet. Rusmiddelstatistikk: funn i blodprøver hos bilførere mistenkt for påvirket kjøring 2012. Folkehelseinstituttet, Divisjon for rettsmedisin og rusmiddelforskning; 2013.

FHI, Folkehelseinstituttet. Fakta om rusmidlenes virkning på hjernen - faktaark. Hentet: 30.04.2014 på www.fhi.no/faktaark

Gjerde, H. Bruk av alkohol, narkotika og trafikkfarlege legemiddel blant bilførarar i normal trafikk: norske og europeiske resultat frå DRUID-prosjektet. Oslo: Folkehelseinstituttet; 2011, rapport: 2011:6.

Gjerde, H, Christophersen, AS, Normann, PT, Assum, T, Oiestad, EL et al. Norwegian roadside survey of alcohol and drug use by drivers (2008-2009). Traffic Inj Prev 2013; 14(5): 443-52.

Gjerde, H, Christophersen, AS, Øiestad, EL & Vindenes, V. Bruk av biologiske prøver til kartlegging av rusmiddelbruk: foredrag ved Forskningsrådets konferanse. I Psykisk helse og rusmiddelforskning - Sammen om fremtidens forskning!", Trondheim, 3-5. februar 2014., Forskningsrådet; 2014.

Helsedirektoratet. Alkoholrelaterte hoveddiagnoser ved innleggelser og polikliniske konsultasjoner ved somatiske sykehus. Hentet 1.09.2014 fra www.helsedirektoratet.no.

Helsedirektoratet. Anbefalinger om kosthold, ernæring og fysisk aktivitet. Oslo: Helsedirektoratet; 2014, rapport: IS-2170.

Jain, AE & Lacy, T. Psychotropic drugs in pregnancy and lactation. J Psychiatr Pract 2005; 11(3): 177-91. Kripos. Narkotika- og dopingstatistikk. Oslo: Kripos; 2014.

Kuczkowski, KM. The effects of drug abuse on pregnancy. Curr Opin Obstet Gynecol 2007; 19(6): 578-85.

Larsson, SC, Drca, N & Wolk, A. Alcohol consumption and risk of atrial fibrillation: a prospective study and doseresponse meta-analysis. J Am Coll Cardiol 2014; 64(3): 281-9.

Lewis, SJ, Zuccolo, L, Davey Smith, G, Macleod, J, Rodriguez, S et al. Fetal Alcohol Exposure and IQ at Age 8: Evidence from a Population-Based Birth-Cohort Study. PLoS One 2012; 7(11): e49407.

Lund, IO, Skurtveit, S, Sarfi, M, Bakstad, B, Welle-Strand, G et al. Substance use during and after pregnancy among a national cohort of pregnant women in opioid maintenance treatment and their partners. Journal of Substance Use 2012; 17(3): 277-86.

O'Leary, CM, Taylor, C, Zubrick, SR, Kurinczuk, JJ & Bower, C. Prenatal Alcohol Exposure and Educational Achievement in Children Aged 8-9 Years. Pediatrics 2013.

OECD. OECD Factbook 2013: Economic, Environmental and Social Statistics: Organisation for Economic Cooperation and Development; 2014.

Pape, H. Vold og krenkelser i unge menneskers parforhold. Tidsskr Nor Lægeforen 2003; 123(15): 2016-20.

Parry, CD, Patra, J & Rehm, J. Alcohol consumption and non-communicable diseases: epidemiology and policy implications. Addiction 2011; 106(10): 1718-24.

Rossow, I, Mäkeli, P & Kerr, W. Addiction. 2014.

Rødje, K, Clench-Ass, J, van Roy, B, Holmboe, O & Müller, AM. Helseprofil for barn og ungdom i Akershus: ungdomsrapport. Oslo: Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten; 2004.

Schempf, AH. Illicit drug use and neonatal outcomes: a critical review. Obstet Gynecol Surv 2007; 62(11): 749-57.

Schutze, M, Boeing, H, Pischon, T, Rehm, J, Kehoe, T et al. Alcohol attributable burden of incidence of cancer in eight European countries based on results from prospective cohort study. BMJ 2011; 342: d1584.

Shankaran, S, Lester, BM, Das, A, Bauer, CR, Bada, HS et al. Impact of maternal substance use during pregnancy on childhood outcome. Semin Fetal Neonatal Med 2007; 12(2): 143-50.

SIRUS; Statens Institutt for Rusmiddelforskning. Avgiftsfritt salg av alkohol og tobakk på norske flyplasser i 2012. [hentet 1/9/2014].

SIRUS: EK Bye, EJ Amundsen and M Lund. Bruk av tobakk, rusmidler og vanedannende legemidler i Norge: hovedfunn fra SIRUS' befolkningsundersøkelse i 2012. Oslo: Statens Institutt for Rusmiddelforskning; 2013b.

SIRUS; Statens Institutt for Rusmiddelforskning. Grensehandelen med sterke alkoholdrikker fra Sverige. [hentet 1/9/2014].

SIRUS: I Rossow, H Natvig and IS Moan. Nære pårørende av alkoholmisbrukere: hvor mange er de og hvordan berøres de? Oslo: Statens Institutt for Rusmiddelforskning; 2009, rapport: 9/2009.

SIRUS; Statens Institutt for Rusmiddelforskning. Rusmiddelstatistikk på nett. [hentet 28/4/2014].

SIRUS. Rusmidler i Norge. Oslo: Statens institutt for rusmiddelforskning; 2012, rapport: 978-82-7171-387-4.

Sosial- og helsedirektoratet. Alkohol og graviditet. Hva er farlig for fosteret? Hvordan forebygge og behandle? Rapport fra eksperetgruppe. Oslo: Helsedirektoratet; 2005, rapport IS-1284.

SSB; Statistisk sentralbyrå. Dødsfall som skyldes bruk av alkohol, narkotika og medikamenter, etter underliggende dødsårsak. [hentet 11/4/2014].

Steen, K & Hunskår, S. Vold i Bergen : et ettårsmateriale fra Bergen legevakt. Tidsskr Nor Laegeforen 1997; 17(2): 226-29.

Støver, M. Bruk av alkohol og medikamenter blant eldre (60+) i Norge: Helseundersøkelsen Nord-Trøndelag - rapport. Levanger: HUNT forskningssenter; 2012, rapport: 978-82-91725-09-3.

Welle-Strand, GK, Skurtveit, S, Jones, HE, Waal, H, Bakstad, B et al. Neonatal outcomes following in utero exposure to methadone or buprenorphine: a National Cohort Study of opioid-agonist treatment of Pregnant Women in Norway from 1996 to 2009. Drug Alcohol Depend 2013; 127(1-3): 200-6.

WHO. Global status report on alcohol and health. Geneve: World Health Organization; 2011.

Willford, J, Leech, S & Day, N. Moderate prenatal alcohol exposure and cognitive status of children at age 10. Alcohol Clin Exp Res 2006; 30(6): 1051-9.

Øia, T. Ung i Oslo 2012: nøkkeltall: Notat nr. 7/2012. Oslo: Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring; 2012.

# data[].attributes.attachment_link.description
I gjennomsnitt drikk nordmenn over 15 år cirka 8 liter rein alkohol per år. Sidan tidleg på 1990-talet har alkoholforbruket auka med cirka 40 prosent, og mest blant kvinner og eldre. Utanom alkohol er cannabis og amfetamin dei mest brukte rusmidla. Nye syntetiske rusmiddel har til dels ukjende verknader og er ei utfordring for helsetenesta.

# data[].attributes.body
Utvikling over tid antall røykere

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Røyking 1910 - 2000

Rundt 1910 røykte knapt 30 prosent av norske menn, men svært få kvinner.

1950-talet. Røykinga blant menn auka jamt heilt fram til midten av 1950-talet. På det meste røykte om lag 70 prosent av mennene.Blant kvinner auka røykinga mykje langsamare. Midt på 1950-talet røykte mellom 25 og 30 prosent.

1960 - 2000. Frå midten av 1950-talet begynte ein bratt og jamn nedgang i røyking blant menn, mens auken heldt fram hos kvinner (Engeland, 1993).Gjennomsnittstala viser at røyking blant kvinner var nokså uendra frå 1970 fram til slutten av 1990-talet, sjå figur 4.

Den tilsynelatande stabiliteten blant kvinner skjuler forskjellar mellom aldersgruppene. Det var svært få røykjarar blant eldre kvinner og relativt fleire blant dei yngre kvinnene.

På første halvdel av 1970-tallet røykte om lag 40 prosent av dei yngste kvinnene.På slutten av 1990-tallet var andelen røykjarar lik blant kvinner og menn. Tala begynte å peike nedover for begge kjønn i takt med ulike systematiske tiltak, sjå figur 4.

Figur 4. Utvikling i røyking blant vaksne kvinner og menn (16-74 år) og tidspunkt for systematiske tiltak mot tobakk i perioden 1973-2016. Kjelde: Norgeshelsa/SSB.

Etter 2000: Frå tusenårsskiftet har vi hatt ein jamn nedgang i røyking for begge kjønn, sjå figur 5a. Samtidig har bruken av snus auka, særleg blant yngre, sjå figur 5b og 7.
Tilleggsfigurar:
Snusbruken har auka sidan 2000

I 2014 var andelen menn som røykte dagleg like stor som andelen som brukte snus dagleg, når vi ser alle aldersgrupper samla, sjå figur 6. Sidan den gong har andelen menn som snusar auka og er no større enn andelen som røyker dagleg.

Blant dei yngste (16-24 år) er snus no den dominerande tobakksforma både hos kvinner og menn. Dei siste åra har dagleg snusbruk gått noko ned hos menn i denne aldersgruppa, men auka hos kvinner, sjå figur 7 (SSB, 2017a).

Figur 7: Dagleg røyking og snusbruk 2000-2016 blant menn og kvinner 16-24 år, 2000-2016. Kjelde: Norgeshelsa/SSB.
Av og til-brukarar

Av og til-bruk av sigarettar har halde seg nokså stabilt på rundt 10 prosent for menn og noko lågare for kvinner i alle aldersgrupper samanlagt, til tross for at dagleg røyking har gått jamt ned. Ei medverkande årsak til dette kan vere at av og til-røyking relativt ofte er knytt til dobbeltbruk, sjå faktaboks.

Kva er ein dobbeltbrukar?

Dobbeltbrukarar både røykjer og brukar snus. Det vanlegaste er å bruke snus dagleg og røykje av og til.

I heile aldersgruppa 16-74 år er 6 prosent av mennene og 2 prosent av kvinnene dobbeltbrukarar.

Blant dei yngste (16-24 år) er 13 prosent av mennene og 7 prosent av kvinnene dobbeltbrukarar.

Gruppa av og til-røykjarar omfattar både "reine av og til-røykjarar" og dobbeltbrukarar og tel i alt 17 prosent blant unge menn og 11 prosent blant unge kvinner i aldersgruppa 16-24 år.

Nedgangen i andelen røykjarar i den norske befolkninga har sidan om lag år 2000 skjedd parallelt med ein auke i andelen som brukar snus, sjå figur 8. Noko av auken kan skuldast at snus blir brukt som hjelpemiddel ved røykeavvenning (Lund, 2017; Lund, 2013).Vaksne som kombinerer sigarettar med snus røykjer færre sigarettar per dag/veke enn dei som berre røykjer.

Planar om ei røykfri framtid førekjem oftare blant dobbeltbrukarar enn blant dei som berre røykjer (Lund, 2017; Lund, 2013). Men risikoen for å fortsette med dobbeltbruk er likevel stor, og ein høg andel av dei som klarer å slutte å røykje ser ut til å fortsette med snus (DiFranza, 2012; Lund, 2010). Sjå avsnittet om nikotinavhengigheit.

Snusbruk blant unge har vore ein trend sidan årtusenskiftet, og ein del begynner rett på snus utan å gå vegen om røyking (Wiium, 2009).

Sosiale forskjellar i røyking og snusbruk

Tobakksvanane er ulike i ulike utdannings- og inntektsgrupper:

7 prosent av dei med universitets- eller høgskuleutdanning røykjer dagleg.

26 prosent av personar med grunnskuleutdanning røykjer dagleg.

I tida rundt 1950 eller enno tidlegare var situasjonen omvendt. Då var det flest røykjarar blant legar og andre høgt utdanna. Då skadeverknadene etter kvart blei kjende, var det også denne gruppa som slutta først (Lund, 1996). Det førte til at forskjellane i røykeåtferd mellom dei ulike utdanningsgruppene blei større.
Figur 8: Dagleg røyking etter utdanning i perioden 2007-2016. Kjelde: Norgeshelsa/SSB.
Figur 8 viser at det har vore nedgang i dagleg røyking i alle dei tre utdanningsgruppene dei siste 15-20 åra, men forskjellane er framleis store.

Figur 9: Dagleg bruk av snus blant vaksne (25-74 år) etter utdanning i perioden 2007-2016. Kjelde: Norgeshelsa/SSB.
Av og til-røykjarane har lengre utdanning enn daglegrøykjarane. Over halvparten av dei som var av og til-røykjarar i begynnelsen av 20-åra, klarte å slutte før dei var 30 år (Kvaavik, 2014).
Tilleggsfigurar:
På slutten av 1990-talet var snusbruken lågare i gruppa med låg utdanning enn i dei andre utdanningsgruppene, men forskjellane jamna seg ut og auka deretter parallelt i nokre år. Dei siste åra ser det ut til at dei med høgare utdanning brukar mindre snus enn dei med låg utdanning, sjå figur 9.

Dei sosiale forskjellane i tobakksbruk viser seg allereie på ungdomsskulen, sjå figur 10 og 11 som viser røyking og snusbruk blant elevar med ulik sosioøkonomisk status.

Tala er frå Ungdata-undersøkingar i alle fylke i perioden 2014-2016. I figurane er det brukt eit mål på sosioøkonomisk status som liknar på "family affluence scale" i den internasjonale HBSC-studien som Noreg deltar i. Sosioøkonomisk status er definert ut frå foreldra og familien sine samla ressursar. Meir informasjon finst i rapporten "Sosiale forskjellar i unges liv" (NOVA, 2016).

Gravide: Stadig færre røykjer

Det har vore ein sterk nedgang i prosentandelen gravide som røykjer, andelen er meir enn halvert frå 2005 til 2015, sjå figur 12.

I 2005 røykte nesten kvar sjette (16 prosent) gravide kvinne i starten av svangerskapet og nesten kvar tiande (9 prosent) i slutten av svangerskapet. I 2015 er tala reduserte til under kvar 20. kvinne (6 og 3 prosent) (FHI, 2017c).

Figur 12 viser utviklinga i dagleg røyking blant gravide ved slutten av svangerskapet.

I 2015 var det fortsatt flest daglegrøykjarar blant dei yngste, men det er liten forskjell mellom aldersgruppene. Totalt var det 3 prosent som røykte ved slutten av svangerskapet i 2015.

Figur 12. Andelen som røykjer dagleg i slutten av svangerskapet. Ulike aldersgrupper gravide Prosent. Datakjelde: Medisinsk fødselsregister (MFR). Diagram: Norgeshelsa.no

Vi har enno ikkje landsstatistikk for snusbruk i svangerskapet. Ei forskriftsendring i 2017 vil opne for at data om snusbruk kan kome med i den årlege statistikken til Medisinsk fødselsregister (FHI, 2016).

Sørlandet sjukehus har i fleire år registrert snusbruk hos gravide. I perioden 2012-2014 var det 2,4 prosent som brukte snus i starten og 1,7 prosent i slutten av svangerskapet. Andelen var høgare blant dei yngste (Rygh, 2016).

Sosiale forskjellar i røyking blant gravide

Røyking i svangerskapet er mest utbreidd (Cupul-Uicab, 2012)

blant yngre gravide

blant gravide med låg utdanning

blant førstegongsgravide

blant gravide med eit ikkje-planlagt svangerskap

blant døtrer av foreldre som røykjer

Den store nedgangen i røyking blant gravide gjeld for alle utdanningsgrupper, og det har vore ein jamn nedgang heilt sidan 1999. Likevel er det frsmleis ein langt større andel blant dei med låg utdanning som røykjer i begynnelsen av svangerskapet (21 prosent), enn blant dei med høg utdanning (2 prosent) (Grotvedt, 2017).

Sosiale forskjellar når det gjeld røyking i svangerskapet, er med på å oppretthalde sosiale forskjellar i helse, sidan røykinga verkar negativt både på mor si helse og på fosteret og barnet si helse. Sjå avsnitt om tobakk og fosterskadar nedanfor.

Internasjonale forskjellar

Figur 13 viser dagleg røyking i dei nordiske landa og EU. Det er ikkje store skilnader på Noreg, Island og Sverige. I Norden er det Danmark og Finland som har flest daglegrøykjarar.

For alle EU-land samla er andelen daglegrøykjarar blant menn i gjennomsnitt 27 prosent.

Figur 13 viser at Finland har hatt den svakaste nedgangen i røyking dei siste tiåra, men forskjellane i Norden når det gjeld prosent daglegrøykjarar, er no mindre enn før (Helsedirektoratet, 2013). Island har hatt den største forbetringa blant dei nordiske landa.

Figur 13. Dagleg røyking i dei nordiske landa 2000-2014. Kjelde: WHO, HFA 2017.

Globale tal: I perioden 1980-2012 fall andelen daglegrøykjarar i verda frå 41 til 31 prosent for menn og frå 11 til 6 prosent for kvinner (aldersstandardisert).

Befolkningsauken førte imidlertid til at talet på røykjarar heldt fram med å auke. I 1980 var det 721 millionar daglegrøykjarar i verda og i 2012 heile 967 millionar (Ng, 2014).

Helserisiko og sjukdom som følgje av tobakksbruk

Fleire sjukdomar er knytte til røyking (National Center for Chronic Disease Prevention Health Promotion Office on Smoking Health, 2014), og viktigast er:

hjarte- og karsjukdomar

kreft

kroniske luftvegssjukdomar, til dømes lungesjukdomen kols

Både røyking og snus er knytt til (FHI, 2014; SCENIHR, 2008):

fosterskadar og dødfødsel

nikotinavhengigheit

skadar på tannkjøt og tenner

Sjå omtale av desse punkta lengre ned i teksten.

Kvart femte dødsfall før 70 år skuldast røyking

Halvparten av røykjarane døyr tidlegare enn dei ville gjort som ikkje-røykarar (Peto, 1994). I Noreg er det rekna ut at over 6000 døydde av røyking i 2015.

Dei som har røykt sigarettar sidan tidleg i vaksenlivet, men som sluttar når dei er 30-50 år, vinn mellom 6 og 10 års levetid samanlikna med dei som held fram med å røykje (Jha, 2014).

Røyking er den største risikofaktoren for tapte leveår i befolkninga. 20 prosent av dødsfalla i aldersgruppa under 70 år kan tilskrivast røyking, sjå figur side 26 i rapporten om sjukdomsbør (FHI, 2017a). Nær halvparten av storrøykjarane døyr før dei fyller 70 år.

Hjarte- og karsjukdom var tidlegare den klart hyppigaste dødsårsaka blant røykjarar (Vollset, 2006). I dag er tobakksrøyk hovudsakeleg ein risikofaktor for kreftdødsfall, spesielt lungekreft, men fører også til dødelegheit gjennom hjarte- og karsjukdom, kols og nedre luftvegsinfeksjonar. I tillegg bidreg røyking til redusert helse som følgje av desse sjukdomane (FHI, 2017a).

Røyking og hjarte- og karsjukdomar

Dødelegheita av hjarte- og karsjukdomar har falle jamt i lang tid. Menn har hatt ein brattare nedgang i dødelegheit ved hjarte- og karsjukdom enn kvinner. Det kan skuldast at menn hadde ein raskare nedgang i røyking enn det kvinner har hatt fram til slutten av 1990-talet.

Tromsø-studien bekreftar dette bildet. Nedgang i røyking kan åleine tilskrivast 13 prosent av nedgangen i koronar hjartesjukdom frå 1994 til 2008, mens gunstig utvikling av kolesterol, blodtrykk og fysisk aktivitet også har hatt stor betydning (Mannsverk, 2016).

Sjå faktaboks og kapittelet Hjarte- og karsjukdomar.

Tobakk og hjarte- og karsjukdomar

Røyking aukar risikoen for hjarte- og karsjukdomar. Dersom ein sluttar å røykje, blir risikoen raskt redusert, og allereie etter fem år ser risikoen for hjarteinfarkt ut til å vere nede på nivået for ikkje-røykarar (Bakhru, 2005; Tverdal, 1993).

Snusbruk verkar også inn på hjarte- og karsystemet ved at snusen har innverknad på blodtrykk og puls. Det er ikkje påvist at snus gir auka risiko for hjarte- og karsjukdom, men vi har haldepunkt for at snusbruk kan gi større dødelegheit for dei som allereie har ein hjartesjukdom (SCENIHR, 2008; Arefalk et al, 2014).

Røyking og lungekreft

Talet på årlege nye lungekrefttilfelle har i mange år vore størst blant menn, og er det framleis. Men det er ein stor auke blant kvinner og forskjellen mellom kjønna blir stadig mindre, sjå figur 16 (Kreftregisteret, 2016a).

Figur 14. Gjennomsnittleg årleg tal for nye lungekrefttilfelle, over femårs-periodar. Kjelde: Kreftregisteret.

Talet på nye tilfelle av lungekreft har aldri vore så høgt som i 2015 (Kreftregisteret, 2016b), då 3035 fekk lungekreft i Noreg, 1471 kvinner og 1564 menn. For menn har dødelegheita av lungekreft gått ned sidan 2002.

Det tek fleire tiår å utvikle kreft som følgje av røyking, og sjølv om det lenge har vore ein nedgang i prosentdelen kvinner som røykjer, tar det lang tid før tal for sjukelegheit og dødelegheit går ned også blant kvinner.

Dersom vi legg til grunn ei tilnærma lik endring i røykevanar dei komande åra som vi har sett i seinere tid, kan vi rekne med at det i perioden 2025-2029 kjem til å vere gjennomsnittleg 3700 nye tilfelle av lungekreft årleg. Halvparten av pasientane vil vere under 75 år ved diagnosetidspunktet (Kreftregisteret, 2016a).

Også andre kreftsjukdomar er forbunde med tobakksbruk, sjå faktaboks.

Tobakk og kreft

Røyking: Ein stor del av lungekrefttilfella i Noreg kunne vore unngått dersom ingen røykte. Det tek gjerne 20-40 år å utvikle lungekreft frå det tidspunktet ein begynner å røykje.

Risikoen blir kraftig redusert når ein sluttar, og meir dess yngre ein er. Risikoen for lungekreft begynner å minske i løpet av eitt til fire år etter at ein har slutta å røykje. Meir enn ti år etter røykeslutt er risikoen for å få lungekreft framleis høgare enn for dei som aldri har røykt, men vesentleg lågare enn for røykjarar (IARC, 2004; Peto, 2000).

Passiv røyking, forureining på arbeidsplassen, radon i bustaden og utandørs luftforureining kan òg bidra til auka risiko for lungekreft.

Røyking aukar òg risikoen for kreft i ei rekkje andre organ som nasehole og biholer, munnhole, strupe, svelg, spiserøyr, mage, endetarm, lever, livmorhals, eggstokkar, urinblære, nyre, bukspyttkjertel og beinmerg (leukemi). Også for slike kreftformer blir risikoen redusert etter røykeslutt.

Snusbruk: Per i dag veit vi at sigarettrøyking gir mykje høgare risiko for kreft enn det snus gjer. Kreft utvikler seg over lang tid, og vi kan ikkje vite om dagens snusbruk vil verke inn på kor mange krefttilfelle vi får i framtida. Dei tre kreftformene som kan knytast til snusbruk, er kreft i bukspyttkjertelen, kreft i spiserør og i tunge/ munnhole, alle desse kreftformene er forholdsvis sjeldne.

Les meir i kapittel Kreft

Røyking, kronisk obstruktiv lungesjukdom (KOLS) og astma

Røyking er den vanlegaste årsaka til kronisk obstruktiv lungesjukdom (kols) og forklarer to av tre tilfelle (HOD, 2006).

Risikoen aukar med tobakksforbruket og tal på røykjeår. Samanlikna med ikkje-røykarar har røykarar i gjennomsnitt 4,2 gonger større risiko og tidlegare røykarar 3,6 gonger større risiko for å få kols (HOD, 2006; Hvidsten, 2010).

Astma kan oppstå som ei følgje av røyking, og personar med astma kan oppleve at sjukdomen blir forverra ved røyking (Piipari, 2004).Les meir i kapittel kols.

Tobakksbruk og skadar i tannkjøt og tenner

Røyking og snusing kan vere skadeleg for tenner og tannkjøt. Mindre skadar på tannkjøtet forsvinn igjen dersom ein sluttar å røykje/snuse, men tannkjøtet kan òg trekkje seg tilbake slik at ein mister støttevev rundt tennene. Det kan føre til at ein får lause tenner og endra tannstilling (Helsedirektoratet, 2015).

Røyking og snus påverkar fruktbarheit og fostervekst

Fruktbarheit: Det er godt dokumentert at røyking reduserer fruktbarheita hos både menn og kvinner (Ye, 2010; Cupul-Uicab, 2011; Baird, 1985; Howe, 1985).

Påverkar fosterveksten. Nokre få sigarettar per dag fører til at risikoen for vekstreduksjon hos fosteret blir dobla, og med større røykedosar aukar risikoen ytterlegare (sjå figur 15).

Redusert fostervekst: Også snus aukar risikoen for vekstreduksjon og for tidleg fødsel. Risikoen aukar med 30-40 prosent for dei som brukar snus i svangerskapet samanlikna med dei som ikkje brukar noko tobakk (Gunnerbeck, 2014; Baba, 2014; Wikstrom, 2011).

Auka risiko for dødfødsel er kanskje det mest alvorlege uønskte svangerskapsutfallet for kvinner som røykjer eller brukar snus. Den absolutte risikoen er låg, viser tal basert på 850 000 fødsler i det svenske medisinske fødselsregisteret. Risikoen for å få eit dødfødt barn var 0,25 prosent hos ikkje-tobakksbrukarar, 0,40 prosent hos snusbrukarar og 0,46 prosent hos røykjarar (Baba, 2014).

Auka risiko for krybbedød: Når mor røykjer både under og etter svangerskapet, gir det auka risiko for krybbedød (Zhang, 2013). Risikoen er avhengig av kor mykje kvinna røykjer.

Passiv røyking hos spedbarn. Barnet får i seg mykje meir nikotin ved passiv røyking enn via morsmjølk, sjølv om berre mor, og ikkje far, røykjer (Fleming, 2007; Bajanowski, 2008).

Påverkar helsa til barnet i vaksen alder. Røyking under svangerskapet har negative effektar på helsa til barnet langt inn i vaksen alder.

Data frå Den norske mor og barn-undersøkinga viser at ei kvinne som sjølv var utsett for røyking som foster, har auka risiko for å slite med fedme, høgt blodtrykk og diabetes i vaksen alder. Studien viser òg at ho har auka risiko for å oppleve redusert fruktbarheit, utvikle svangerskapsforgifting i eigne svangerskap og at ho har større risiko for dødfødsel av eigne barn (Cupul-Uicab, 2012; Cupul-Uicab, 2011).

Nikotinavhengigheit

Nikotin er sterkt avhengigheitsskapande. Tre av fire dagleg-røykarar har prøvd å slutte ein eller annan gong. Over halvparten av tidlegare daglegrøykjarar har greidd å slutte enten på første eller andre forsøk, mens resten prøvde fleire gonger før dei lykkast (Helsedirektoratet, 2013).

Nokre studiar tyder på at snusbruk og dobbeltbruk gir sterkare avhengigheit enn røyking aleine (Rydell, 2016; Post, 2010). Likevel er også det motsette funne; at det var vanskelegere å slutte med sigarettar enn med snus (Fagerstrom, 2012). Det er mogleg at framtidige studiar kan gi eit betre svar på dette, etter kvart som metodane for å måle avhengigheit også blir betre tilpassa snusbruk.

Ein norsk studie tyder på at auken i snusbruk har bidrege til å redusere forbruket av sigarettar gjennom tre mekanismar: For det første ved at snus vert brukt som eit hjelpemiddel ved røykeavvenning, for det andre ved at ein del av dei som elles ville ha begynt å røyke i staden vel snus, og for det tredje ved at ein del av dei som held fram med å røyke, røykjer mindre ved å supplere med snus (Lund, 2014).

Tilgang på snus kan ikkje erstatte dei vanlege tiltaka mot røyking (opplysning, restriktive tiltak og tilbod om hjelp til avvenning), men når gode program mot røyking er etablert, bidreg tilgang på snus til at ein får redusert røykinga ytterlegere (Lund, 2014).

Passiv røyking og helseskadar

Barn og unge som blir utsette for passiv røyking, har større risiko for å få luftvegsinfeksjonar, øyreproblem og astma. Dette gjeld særleg for barn under 2 år og gjeld enten det er éin eller fleire i hushaldet som røykjer. Effekten er likevel sterkast dersom det er mor som røykjer. I tillegg bidreg passiv røyking til at infeksjonane blir meir alvorlege (Burke, 2012; Huttunen, 2011; Jones, 2011).

Nedgangen i røyking i befolkninga har også ført til ein nedgang i talet på personar som blir utsette for passiv røyking. Dette gjeld både på arbeidsplassen og i heimen.

Mens 25 prosent av dei yrkesaktive vart utsette for passiv røyking på jobb i 2002, gjaldt dette 5 prosent 10 år seinare.

Talet på dei som blir utsette for passiv røyking i heimen, gjekk ned frå 20 prosent i 2005 til under 10 prosent i 2012 (Helsedirektoratet, 2013). I 2014 rapporterte 93 prosent av dei spurte at dei aldri eller nesten aldri oppheldt seg i eit rom i heimen der det blei røykt, mens seks prosent rapporterte at dei dagleg oppheldt seg i slike rom (SSB, 2016).

Samtidig med nedgangen i røyking har haldningane til det å røykje innandørs endra seg. 97 prosent av dei spurte rapporterte at dei var heilt einige eller ganske einige i utsagnet "Ingen får lov til å røykje heime hos meg når det er barn til stades" (SSB, 2016).

Etter at forbodet mot røyking vart innført på serveringsstader frå 2004, fekk servitørar og restaurantarbeidarar betre helse; dei fekk ein nedgang i symptom på luftvegssjukdomar og ei betring av lungefunksjonen (Eagan, 2006; Skogstad, 2006).

Det globale sjukdomsbør-prosjektet har rekna ut at 120 dødsfall i Noreg kunne tilskrivast passiv røyking i 2015.

Tiltak mot tobakksbruk

Bruken av tobakk har gått ned i takt med systematiske tiltak, informasjon og hjelp til røykeslutt, slik det går fram av figur 6.

Imidlertid er førebygging av røykjerelaterte helseskadar og nikotinavhengigheit framleis svært viktig folkehelsearbeid. Noreg har slutta seg til Verdas helseorganisasjons strategi for ikkje-smittsame sjukdomar (NCD-strategien) der målet er at det skal bli 25 prosent nedgang i for tidlig død av dei fire store ikkje-smittsame folkesjukdomane innan 2025.

Røyking er den einaste risikofaktoren som gjelder alle dei fire sjukdomsgruppene; hjarte- og karsjukdomar, diabetes, kols og kreft (HOD, 2013). Forsking på førebygging viser at ulike typar tiltak bør kombinerast for å få god effekt (Rosen, 2010; Aarø, 2009).

Om artikkelen

Artikkelen er oppdatert versjon av kapitlet om røyking og snus i Folkehelserapporten 2014. Kapitlet er skrive av Liv Grøtvedt med bidrag frå Karl Erik Lund, Leif Edvard Aarø, Rolv Skjærven og Stein Emil Vollset. Redigert av redaksjonen for Folkehelserapporten. Oppdatering 28.9.2017: feil formattering av tekst er retta opp.

Referansar

Arefalk, G., Hambraeus, K., Lind, L., Michaelsson, K., Lindahl, B., Sundstrøm, J. (2014) Discontinuation of smokeless tobacco and mortality risk after myocardial infarction. Circulation 130(4): 325-32

Baba, S., Wikstrom, A. K., Stephansson, O., & Cnattingius, S. (2014). Influence of snuff and smoking habits in early pregnancy on risks for stillbirth and early neonatal mortality. Nicotine Tob Res, 16(1), 78-83.

Baird, D. D., & Wilcox, A. J. (1985). Cigarette smoking associated with delayed conception. JAMA, 253(20), 2979-2983.

Bajanowski, T., Brinkmann, B., Mitchell, E. A., Vennemann, M. M., Leukel, H. W., Larsch, K. P., et al. (2008). Nicotine and cotinine in infants dying from sudden infant death syndrome. Int J Legal Med, 122(1), 23-28.

Bakhru, A., & Erlinger, T. P. (2005). Smoking cessation and cardiovascular disease risk factors: results from the Third National Health and Nutrition Examination Survey. PLoS Med, 2(6), e160.

Broderstad, A. R., Melhus, M., & Lund, E. (2007). Iron status in a multiethnic population (age 36-80 yr) in northern Norway: the SAMINOR study. Eur J Haematol, 79(5), 447-454.

Burke, H., Leonardi-Bee, J., Hashim, A., Pine-Abata, H., Chen, Y., Cook, D. G., et al. (2012). Prenatal and passive smoke exposure and incidence of asthma and wheeze: systematic review and meta-analysis. Pediatrics, 129(4), 735-744.

Cupul-Uicab, L. A., Skjaerven, R., Haug, K., Melve, K. K., Engel, S. M., & Longnecker, M. P. (2012). In utero exposure to maternal tobacco smoke and subsequent obesity, hypertension, and gestational diabetes among women in the MoBa cohort. Environ Health Perspect, 120(3), 355-360.

Cupul-Uicab, L. A., Baird, D. D., Skjaerven, R., Saha-Chaudhuri, P., Haug, K., & Longnecker, M. P. (2011). In utero exposure to maternal smoking and women's risk of fetal loss in the Norwegian Mother and Child Cohort (MoBa). Hum Reprod, 26(2), 458-465.

DiFranza, J. R., Sweet, M., Savageau, J. A., & Ursprung, W. W. (2012). The assessment of tobacco dependence in young users of smokeless tobacco. Tob Control, 21(5), 471-476.

Eagan, T. M., Hetland, J., & Aaro, L. E. (2006). Decline in respiratory symptoms in service workers five months after a public smoking ban. Tob Control, 15(3), 242-246.

Eliassen, B. M., Graff-Iversen, S., Braaten, T., Melhus, M., & Broderstad, A. R. (2015). Prevalence of self-reported myocardial infarction in Sami and non-Sami populations: the SAMINOR study. Int J Circumpolar Health, 74, 24424.

Engeland, A., Haldorsen, T., Tretli, S., Hakulinen, T., Horte, L. G., Luostarinen, T., et al. (1993). Prediction of cancer incidence in the Nordic countries up to the years 2000 and 2010. A collaborative study of the five Nordic Cancer Registries. APMIS Suppl, 38, 1-124.

Eriksen, A. M., Hansen, K. L., Javo, C., & Schei, B. (2015). Emotional, physical and sexual violence among Sami and non-Sami populations in Norway: The SAMINOR 2 questionnaire study. Scand J Public Health, 43(6), 588-596.

Fagerstrom, K., & Eissenberg, T. (2012). Dependence on tobacco and nicotine products: a case for product-specific assessment. Nicotine Tob Res, 14(11), 1382-1390.

FHI. (2017a). Sykdomsbyrde i Norge 2015. Resultater fra Global Burden of Diseases, Injuries, and Risk Factors Study 2015 (GBD 2015) [Rapport]. Oslo: Folkehelseinstituttet.

FHI. (2017b). Snus- og røykevaner. [database]. Oslo: Folkehelseinstituttet. Hentet 19. april 2017, fra Norgeshelsa.

Fleming, P., & Blair, P. S. (2007). Sudden Infant Death Syndrome and parental smoking. Early Hum Dev, 83(11), 721-725.

Grotvedt, L., Kvalvik, L. G., Groholt, E. K., Akerkar, R., & Egeland, G. M. (2017). Development of Social and Demographic Differences in Maternal Smoking Between 1999 and 2014 in Norway. Nicotine Tob Res, 19(5), 539-546.

Gunnerbeck, A., Bonamy, A. K. E., Wikstrom, A. K., Granath, F., Wickstrom, R., & Cnattingius, S. (2014). Maternal Snuff Use and Smoking and the Risk of Oral Cleft Malformations - A Population-Based Cohort Study. PLoS One, 9(1).

Helsedirektoratet. (2013). Tal om tobakk: 1973-2012. Oslo: Helsedirektoratet.

HOD. (2006). Nasjonal strategi for KOLS-området 2006-2011. Oslo: Helse- og omsorgsdepartementet.

Howe, G., Westhoff, C., Vessey, M., & Yeates, D. (1985). Effects of age, cigarette smoking, and other factors on fertility: findings in a large prospective study. Br Med J (Clin Res Ed), 290(6483), 1697-1700.

Huttunen, R., Heikkinen, T., & Syrjanen, J. (2011). Smoking and the outcome of infection. J Intern Med, 269(3), 258-269.

Hvidsten, S. C., Storesund, L., Wentzel-Larsen, T., Gulsvik, A., & Lehmann, S. (2010). Prevalence and predictors of undiagnosed chronic obstructive pulmonary disease in a Norwegian adult general population. Clin Respir J, 4(1), 13-21.

Jha, P., & Peto, R. (2014). Global effects of smoking, of quitting, and of taxing tobacco. N Engl J Med, 370(1), 60-68.

Jones, L. L., Hashim, A., McKeever, T., Cook, D. G., Britton, J., & Leonardi-Bee, J. (2011). Parental and household smoking and the increased risk of bronchitis, bronchiolitis and other lower respiratory infections in infancy: systematic review and meta-analysis. Respir Res, 12, 5.

Kreftregisteret. (2016a). Flere kvinner får lungekreft før pensjonsalder. [nettside]. Oslo: Kreftregisteret. Hentet 07. april 2017.

Kreftregisteret. (2016b). Lungekreft. [nettside]. Oslo: Kreftregisteret. Hentet 13. juni 2017.

Kvaavik, E., von Soest, T., & Pedersen, W. (2014). Nondaily smoking: a population-based, longitudinal study of stability and predictors. BMC Public Health, 14, 123.

Lund, K. E., Vedoy, T. F., & Bauld, L. (2017). Do never smokers make up an increasing share of snus users as cigarette smoking declines? Changes in smoking status among male snus users in Norway 2003-15. Addiction, 112(2), 340-348.

Lund, I., & Lund, K. E. (2014). How has the availability of snus influenced cigarette smoking in Norway? Int J Environ Res Public Health, 11(11), 11705-11717.

Lund, K. E., & McNeill, A. (2013). Patterns of dual use of snus and cigarettes in a mature snus market. Nicotine Tob Res, 15(3), 678-684.

Lund, K. E., McNeill, A., & Scheffels, J. (2010). The use of snus for quitting smoking compared with medicinal products. Nicotine Tob Res, 12(8), 817-822.

Lund, K. E. (1996). Samfunnsskapte endringer i tobakksbruk i Norge i det 20. århundre. Oslo: Universitetet i Oslo.

Mannsverk, J., Wilsgaard, T., Mathiesen, E. B., Lochen, M. L., Rasmussen, K., Thelle, D. S., et al. (2016). Trends in Modifiable Risk Factors Are Associated With Declining Incidence of Hospitalized and Nonhospitalized Acute Coronary Heart Disease in a Population. Circulation, 133(1), 74-81.

National Center for Chronic Disease Prevention Health Promotion Office on Smoking Health. (2014). Reports of the Surgeon General. The Health Consequences of Smoking-50 Years of Progress: A Report of the Surgeon General. Atlanta (GA): Centers for Disease Control and Prevention (US).

Ng, M., Freeman, M. K., Fleming, T. D., Robinson, M., Dwyer-Lindgren, L., Thomson, B., et al. (2014). Smoking prevalence and cigarette consumption in 187countries, 1980-2012. JAMA, 311(2), 183-192.

NOVA. (2016). Sosiale forskjeller i unges liv. Hva sier Ungdata-undersøkelsene? [Rapport]. NOVA rapport 3/16. Oslo: NOVA.

Nystad, T., Melhus, M., Brustad, M., & Lund, E. (2010). Ethnic differences in the prevalence of general and central obesity among the Sami and Norwegian populations: the SAMINOR study. Scand J Public Health, 38(1), 17-24.

Rygh, E., Gallefoss, F., & Reiso, H. (2016). Use of snus and smoking tobacco among pregnant women in the Agder counties. Tidsskr Nor Laegeforen, 136(16), 1351-1354.

SCENIHR. (2008). Health Effects of Smokeless Tobacco Products (s. 157).

Skogstad, M., Kjaerheim, K., Fladseth, G., Gjolstad, M., Daae, H. L., Olsen, R., et al. (2006). Cross shift changes in lung function among bar and restaurant workers before and after implementation of a smoking ban. Occupational and Environmental Medicine, 63(7), 482-487.

SSB. (2017a). Røykevaner, 2016. Færre røyker, flere unge kvinner snuser. [nettdokument]. Oslo: Statistisk sentralbyrå. Hentet 6. april 2017.

SSB. (2017b). Levekår blant innvandrere i Norge 2016 [Rapport]. (2017/13). Oslo-Kongsvinger: Statistisk sentralbyrå.

SSB. (2016). Helseforhold: Levekårsundersøkelsen 2015. [database]. Oslo: Statistisk sentralbyrå. Hentet 15. juni 2017.

Tverdal, A., Thelle, D., Stensvold, I., Leren, P., & Bjartveit, K. (1993). Mortality in relation to smoking history: 13 years' follow-up of 68,000 Norwegian men and women 35-49 years. J Clin Epidemiol, 46(5), 475-487.

Vedøy, T. F. (2015). Hvor mange begynner og hvor mange slutter med tobakk hvert år? Estimater fra tverrsnittsundersøkelser 2005-2014 (SIRUS-rapporter 5/2015). Oslo: SIRUS. Staten institutt for rusmiddelforskning.

Wiium, N., Aaro, L. E., & Hetland, J. (2009). Subjective attractiveness and perceived trendiness in smoking and snus use: a study among young Norwegians. Health Educ Res, 24(1), 162-172.

Wikstrom, A. K., Stephansson, O., Kieler, H., & Cnattingius, S. (2011). Snuff during pregnancy no risk-free alternative to smoking. Lakartidningen, 108(29-31), 1430-1433.

Ye, X., Skjaerven, R., Basso, O., Baird, D. D., Eggesbo, M., Cupul Uicab, L. A., et al. (2010). In utero exposure to tobacco smoke and subsequent reduced fertility in females. Hum Reprod, 25(11), 2901-2906.

Zhang, K., & Wang, X. (2013). Maternal smoking and increased risk of sudden infant death syndrome: a meta-analysis. Leg Med (Tokyo), 15(3), 115-121.

Aarø, L. E., Lund, K. E., Øverland, S. N., & Vedøy, T. F. (2009). Evaluering av myndighetenes samlede innsats for å forebygge tobakksrelaterte sykdommer i perioden 2003 til 2007 (SIRUS-rapport 3/2009). Oslo: SIRUS/Folkehelseinstituttet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Rundt 1910 røykte knapt 30 prosent av norske menn, men svært få kvinner. 1950-talet. Røykinga blant menn auka jamt heilt fram til midten av 1950-talet. På det meste røykte om lag 70 prosent av mennene.Blant kvinner auka røykinga mykje langsamare. Midt på 1950-talet røykte mellom 25 og 30 prosent.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​All røyking medfører helserisiko. Også dersom du bare røyker av og til. Det er individuelt hvor mye som skal til før man tar skade av det og det finnes ingen sikker nedre grense.

Lungesykdom, kols og røyking

Alle som røyker får skader på lungene. Kols står for kronisk obstruktiv lungesykdom og er en samlebetegnelse på en gruppe lungesykdommer som gir hindret luftstrøm gjennom luftveiene. Innsnevring av luftveiene, kronisk bronkitt og emfysem hører inn under diagnosen kols. Ved emfysem er lungeblærene skadet og redusert i antall. Dette gir nedsatt evne til å ta opp oksygen.

Vanlige symptomer på kols er nedsatt lungekapasitet, tung pust og irritasjon i luftveiene med hoste og økt slimproduksjon. Sykdommen kan gi betydelig uførhet og kan også være dødelig.

To av tre kolstilfeller skyldes røyking. Det er anslått at rundt 300 000 nordmenn har kols uten å vite om det.

Du kan ikke bli frisk av kols, men dersom du slutter å røyke kan du hindre videre sykdomsutvikling. Det finnes medisiner og hjelpemidler som kan gjøre sykdommen lettere å leve med.

Å være røykfri er det viktigste du kan gjøre for å forebygge kols. Når du slutter å røyke vokser det ut nye flimmerhår i luftveiene som reduserer faren for luftveisinfeksjoner, hosten minker, og pusten blir bedre etter bare noen måneder.

Røykhoste

Røykhoste kan være et symptom på lungesykdom. Det anbefales å undersøke lungefunksjon med spirometri-undersøkelse hos fastlegen hvis man har slike symptomer og er over 40 år.

Hjerte- og karsykdom og røyking

Hjerte- og karsykdommer er sykdommer i hjertet og blodårene​ i kroppen. Hjerteinfarkt og hjerneslag er de vanligste av disse. Røyking, høyt kolesterol og høyt blodtrykk​ øker risikoen for hjerte- og karsykdom.

Hovedårsakene til at hjerte- og karsykdom oppstår er åreforkalking​ og blodpropp​. Åreforkalking er fettavleiringer i åreveggene som gjør dem trangere og stivere, slik at blodtilførselen hindres. Dårlig blodtilførsel til beina kan gi deg smerter ved gange, såkalte røykebein, eller i verste fall koldbrann slik at det må gjøres amputasjon.

Blodpropp kan føre til hjerteinfarkt eller hjerneslag. Ved hjerteinfarkt dør deler av hjertemuskulaturen fordi den ikke får nok oksygen.

Hjerteinfarkt

Røyking dobler risikoen for hjerteinfarkt, og ser ut til å øke risikoen enda mer for kvinner enn for menn. Det å røyke noen få sigaretter daglig gir også økt risiko. Selv med et forbruk på 1-4 sigaretter om dagen, er risikoen for å få hjertesykdom​​ dobbelt så høy som hos en ikke-røyker. De som røyker utvikler hjertesykdom tidligere enn dem som ikke røyker.

Dersom du slutter å røyke nå er risikoen for hjerte- og karsykdom redusert allerede etter ett døgn, og etter ett år er tilleggsrisikoen på grunn av røykingen halvert.​​

Hjerneslag

Røyking dobler risikoen for hjerneslag. Røyking skader åreveggene og gjør at fett samler seg i blodårene. Røyking gir stivere og trangere årer, og dette kan stanse blodtilførselen til hjernen og gi hjerneslag.

Et slag kan føre til lammelser eller død. Ikke alle som røyker får slag, men alle som røyker daglig har fettavleiringer i årene. Et hjerneslag kommer plutselig og uventet, og dersom du rammes kan du få vanskelige og langvarige funksjonstap.

Røykeslutt vil redusere risikoen for hjerneslag. Dersom du slutter å røyke vil du etter 2-15 år ha samme risiko for slag som en ikke-røyker.

Røykebein

Røyking er viktigste risikofaktor for å utvikle røykebein. Røykebein skyldes åreforkalkning som gir redusert blodtilførsel til beina. Sykdommen gir smerter i beina, og mange opplever at beinet er konstant kaldt. Ved alvorlige tilfeller har du også smerter i hvile. Det kan oppstå koldbrann, slik at det angrepne området må amputeres.

Hvis du slutter å røyke, vil ikke åreforkalkningen forsvinne, men mer oksygen i blodet vil bedre tilstanden. Regelmessig mosjon over tid kan bidra til at små og nye årer finner nye veier rundt det området som er angrepet.

Kreft og røyking

​Røyking er den viktigste enkeltårsak til kreft. Det er minst 40 ulike kreftfremkallende stoffer i tobakksrøyk og selv små mengder tobakksrøyk kan skade arvestoffet ditt (DNA). Kreftceller kan utvikle seg hvis arvematerialet blir skadet.

Røyking øker risikoen for svært mange kreftsykdommer, som kreft i munnhulen, den øvre del av luftveiene, overgangen mellom nese og svelg, spiserøret, magen, tykktarmen, endetarmen, leveren​, bukspyttkjertelen, nesehulen og bihulene, strupehodet, lungene, livmoren, livmorhalsen, eggstokkene, urinblæren, nyrene, urinlederen og beinmargen.

Dersom du utsettes for helseskadelige stoffer i arbeidslivet, som for eksempel nikkel eller asbest, øker kreftrisikoen kraftig hvis du også røyker.

Lungekreft

Lungekreft er den kreftformen som tar flest liv i Norge, både for kvinner og menn. Røyking er årsak til om lag 85 prosent av tilfellene. Risikoen for å utvikle lungekreft øker med antall sigaretter du røyker, antall år du røyker og røykestart i ung alder. Røykeslutt er viktig for å redusere risikoen for lungekreft. Slutter du å røyke kan celler som er i et forstadium til kreft få mulighet til å leges. Du vil redusere risikoen for mange krefttyper.

Øyesykdom og nedsatt syn

​De som røyker har opptil fire ganger økt risiko for redusert skarpsyn på grunn av opphopning av avfallsstoff og celledød på netthinnen ( makuladegenerasjon) sammenliknet med dem som ikke røyker. Røyking dobler også risikoen for grå stær, øyebetennelser og tørre øyne. Røyking gir økt risiko for diabetes 2, og nær alle med diabetes får endringer på netthinnen som gir helt eller delvis synstap. Røyking under svangerskap øker risikoen for ulike synsskader hos barnet.

Øyet og sansecellene vi ser med krever mye næring og energi fra blodet. Røyking påvirker blodomløpet, og når blodgjennomstrømmingen reduseres kan dette føre til varig synstap.

Røykeslutt har store positive effekter for synet. Å slutte å røyke er den viktigste livsstilsendringen du kan gjøre for å ta vare på synet ditt.

# data[].attributes.attachment_link.description
​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​All røyking medfører helserisiko. Også dersom du bare røyker av og til. Det er individuelt hvor mye som skal til før man tar skade av det og det finnes ingen sikker nedre grense. Alle som røyker får skader på lungene. Kols står for kronisk obstruktiv lungesykdom og er en samlebetegnelse på en gruppe lungesykdommer som gir hindret luftstrøm gjennom luftveiene.

# data[].attributes.body
Alkohol og hva den gjør med hjernen din. Engelsk tale.

# data[].attributes.attachment_link.description
An amazing 3D representation on the effect alcohol has on your body and brain. Find out more about the metabolism of alcohol and what is Blood Alcohol Concentration. Also available as a 0.99cent iPhone and iPad App http://itunes.apple.com/us/app/alcohol-and-your-brain/id480091017?ls=1&mt=8 for which 3Dme Creative Studio won the Queensland State iAward for 'New Media and Entertainment' http://www.iawards.com.au/winners/2012-winners/qld-state-iawards-winners-merit-recipients.aspx and are competing at the National iAwards in Melbourne 9th August 2012.

# data[].attributes.body
Hva gjør rusmidler med hjernen?

# data[].attributes.attachment_link.description
Overlege Merete Vevelstad på Folkehelseinstituttet gir en kort oversikt over gamle og nye rusmidler, og hva de gjør med hjernen. Denne filmen er den første i en ny populærvitenskapelig foredragsserie fra Folkehelseinstituttet. Les mer: http://www.fhi.no/artikler/?id=109288

# data[].attributes.body
Alkohol

# data[].attributes.attachment_link.description
Å drikke litt alkohol iblant trenger ikke være skadelig, men ikke drikk alkohol for helsens skyld.

# data[].attributes.body
Tobakksprodukter

# data[].attributes.attachment_link.title
Helserisiko ved tobakks- og nikotinprodukter

# data[].attributes.attachment_link.description
Å røyke tobakk er den farligste formen for tobakksbruk som finnes. Andre tobakks- og nikotinprodukter, som snus og e-sigaretter, kan også medføre noe risiko, men i mindre grad. Oversikt over noen viktige kilder til dokumentasjon om helseskader og tobakk.

# data[].attributes.body
Snus

# data[].attributes.attachment_link.description
Rapporten tar for seg helserisikoen ved bruk av snus, vurdert i 2005.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=WIrWyr3HgXI

# data[].attributes.attachment_link.description
I Soppjakten blir du kjent med kantarellen - "skogens gull" - og ti andre sopper. Kantarellen er en av flere sopper vi kaller sikre. Vi kaller dem sikre fordi de ikke kan forveksles med noen giftige sopper. I spillet lærer du om seks sikre sopper.

# data[].attributes.body
Interaktive oppgaver om blomsterplanter

# data[].attributes.body
Pollinering av blomsterplanter