# data[].attributes.body
Visuotinis traukos dėsnis

# data[].attributes.body
Tautvydss Čerbinas

Savo veikale „Matematiniai gamtos filosofijos pagrindai“ (Philosophiae Naturalis Principia Mathematica) aprašė visuotinę trauką ir, per savo aprašytus judėjimo dėsnius, padėjo pagrindus klasikinei mechanikai. Be mechanikos ir optikos, Niutonas atliko tyrinėjimus šiluminės fizikos, chemijos, geografijos, istorijos srityje.

Pasak Niutono, kūnas, kaip konkretus daiktas, yra kupinas savo materialumo galios – inercijos. Tas inercijos savitaigos santykis su kitu kūnu gimdo trauką – poveikį tam kūnui. Bet ir anas kūnas turi tokią pat galią ir veikia savo linkme. Kiekvienas kūnas, traukia kitą jėga, tiesiai proporcinga jų masėms ir atvirkščiai proporcinga atstumo tarp jų kvadratui. Štai kodėl vienas kitą traukiantys kūnai gali niekada nepritraukti kito, jeigu atstumas tarp jų leidžia jiems rasti pusiausvyrą. Tokią pusiausvyrą yra vienas kito atžvilgiu radę Mėnulis ir Žemė, tokią pusiausvyrą vienas kito atžvilgiu yra radę Saulė ir jos planetos.

# data[].attributes.body
Pirmasis Niutono dėsnis teigia: jei kūno nepaveikia išorinės jėgos (arba jų poveikiai atsveria vienas kitą, t. y. kompensuojasi), tai kūnas išlaiko turėtą greitį.

# data[].attributes.attachment_link.title
Newton's First Law | Force & Motion | Physics | FuseSchool

# data[].attributes.body
Mantas Kareiva GA 0/1

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Savo veikale „Matematiniai gamtos filosofijos pagrindai" ( Philosophiae Naturalis Principia Mathematica) aprašė visuotinę trauką ir, per savo aprašytus judėjimo dėsnius, padėjo pagrindus klasikinei mechanikai. Be mechanikos ir optikos, Niutonas atliko tyrinėjimus šiluminės fizikos, chemijos, geografijos, istorijos srityje.

Pasak Niutono, kūnas, kaip konkretus daiktas, yra kupinas savo materialumo galios - inercijos. Tas inercijos savitaigos santykis su kitu kūnu gimdo trauką - poveikį tam kūnui. Bet ir anas kūnas turi tokią pat galią ir veikia savo linkme. Kiekvienas kūnas, traukia kitą jėga, tiesiai proporcinga jų masėms ir atvirkščiai proporcinga atstumo tarp jų kvadratui. Štai kodėl vienas kitą traukiantys kūnai gali niekada nepritraukti kito, jeigu atstumas tarp jų leidžia jiems rasti pusiausvyrą. Tokią pusiausvyrą yra vienas kito atžvilgiu radę Mėnulis ir Žemė, tokią pusiausvyrą vienas kito atžvilgiu yra radę Saulė ir jos planetos.

Gimė mažame miestelyje, Linkolnšyro grafystėje, neturtingo fermerio šeimoje. 12 metų Niutonas buvo nusiųstas į miesto mokyklą, po to į vieną Kembridžo universiteto koledžą, kurį baigė 1665 m., įgydamas bakalauro laipsnį. 1664- 1667 m. Anglijoje siaučiant maro epidemijai, Niutonas iš Kembridžo grįžo į gimtinę - Vulstorpą prie Kolsterverto, kur pragyveno beveik dvejus metus ir padarė didžiausius savo atradimus.

1669 m. Niutono mokytojas I. Barou (1630-1677 m.) perdavė jam Kembridžo universiteto fizikos ir matematikos katedrą. Čia Niutonas sėkmingai sprendė įvairias traukos, optikos ir matematikos problemas. Jis atrado šviesos dispersiją, tyrinėjo šviesos interferenciją ir kitas optikos problemas, o tyrimų rezultatus išdėstė dvejuose memuaruose.

1672 m. Niutonas buvo išrinktas Londono karališkosios draugijos nariu, o 1703 m. tapo jos prezidentu. Apibendrinęs pirmtakų darbus ir savo tyrinėjimus mechanikos srityje, Niutonas parašė įžymųjį veikalą „Matematiniai gamtos filosofijos pagrindai", kuris išleistas 1687 m. liepos 5 d.

1695 m. Niutonas persikėlė gyventi į Londoną, kur buvo paskirtas monetų rūmų prižiūrėtoju, vėliau - direktoriumi. 1705 m. jam buvo suteiktas riterio titulas.

# data[].attributes.attachment_link.description
Savo veikale „Matematiniai gamtos filosofijos pagrindai" ( Philosophiae Naturalis Principia Mathematica) aprašė visuotinę trauką ir, per savo aprašytus judėjimo dėsnius, padėjo pagrindus klasikinei mechanikai. Be mechanikos ir optikos, Niutonas atliko tyrinėjimus šiluminės fizikos, chemijos, geografijos, istorijos srityje. Pasak Niutono, kūnas, kaip konkretus daiktas, yra kupinas savo materialumo galios - inercijos.

# data[].attributes.body
Šviesos dispersija vadinama šviesą apibūdinančio dydžio (lūžio rodiklio, fazinio greičio, grupinio greičio, sklidimo kampo ir t. t.) priklausomybė nuo šviesos spalvos (dažnio). Labiausiai žinomas dispersijos pavyzdys yra vaivorykštė. Vaivorykštė susidaro dėl vandens lašų, esančių ore, medžiaginės dispersijos – vandens lūžio rodiklio priklausomybės nuo šviesos bangos ilgio (spalvos). Skirtingos spalvos šviesos spinduliai, keliaudami per vandens lašą, lūžta skirtingais kampais, tokiu būdu Saulės šviesą sudarančios skirtingų spalvų bangos atsiskiria erdvėje, sudarydamos vaivorykštę.

# data[].attributes.body
Niutonas (žymimas N) – SI sistemos jėgos matavimo vienetas, pavadintas anglų mokslininko Izaoko Niutono garbei už jo indėlį klasikinės mechanikos srityje.

Vienas niutonas lygus tokiai jėgai, kuri, veikdama 1 kg masės kūną, suteikia jam 1 m/s² pagreitį. Tai išvestinis SI matavimo vienetas. Jį išreikšti galima taip:

# data[].attributes.body
Pirmasis Niutono judėjimo dėsnis: masė ir inercija

# data[].attributes.attachment_link.title
Newton's First Law of Motion: Mass and Inertia

# data[].attributes.body
Niutono teleskopas - prietaisas, kuris buvo išrastas anglų mokslininko Sero Izaoko Niutono. Teleskopas siunčia atvaizdą į vamzdžio galą ir jį atspindi. Atvaizdas tada įeina į kampinį okuliarą ir į žiūrėtojo akį. Teleskopo vamzdis paprastai turi daug lęšių, kurie didina atvaizdą.
Čia yra teleskopo kopija:

# data[].attributes.body
Mechanika – fizikos skyrius, nagrinėjantis paprasčiausią materijos judėjimo formą – mechaninį judėjimą (kūno padėties kitimą kitų kūnų atžvilgiu). Nagrinėjant judėjimą, pasirenkamas atskaitos kūnas, kurio atžvilgiu nagrinėjamas kito kūno (reliatyvus) judėjimas. Su atskaitos kūnu susieta koordinačių sistema – atskaitos sistema, paprasčiausia – stačiakampė Dekarto koordinačių sistema. Dažnai kūno padėtis nagrinėjama kaip materialiojo taško M padėtis, apibūdinama koordinatėmis x M, y M ir z M arba spinduliu vektoriumi:

# data[].attributes.attachment_link.title
Fizika 1. - Mechanika - 3. A nyomás (1994)

# data[].attributes.body
Niuto.....

# data[].attributes.headline
Pasak Niutono, kūnas, kaip konkretus daiktas, yra kupinas savo materialumo galios – inercijos. Tas inercijos savitaigos santykis su kitu kūnu gimdo trauką – poveikį tam kūnui. Bet ir anas kūnas turi tokią pat galią ir veikia savo linkme. Kiekvienas kūnas, traukia kitą jėga, tiesiai proporcinga jų masėms ir atvirkščiai proporcinga atstumo tarp jų kvadratui. Štai kodėl vienas kitą traukiantys kūnai gali niekada nepritraukti kito, jeigu atstumas tarp jų leidžia jiems rasti pusiausvyrą. Tokią pusiausvyrą yra vienas kito atžvilgiu radę Mėnulis ir Žemė, tokią pusiausvyrą vienas kito atžvilgiu yra radę Saulė ir jos planeto

# data[].attributes.subject
Pasak Niutono, kūnas, kaip konkretus daiktas, yra kupinas savo materialumo galios – inercijos. Tas inercijos savitaigos santykis su kitu kūnu gimdo trauką – poveikį tam kūnui. Bet ir anas kūnas turi tokią pat galią ir veikia savo linkme. Kiekvienas kūnas, traukia kitą jėga, tiesiai proporcinga jų masėms ir atvirkščiai proporcinga atstumo tarp jų kvadratui. Štai kodėl vienas kitą traukiantys kūnai gali niekada nepritraukti kito, jeigu atstumas tarp jų leidžia jiems rasti pusiausvyrą. Tokią pusiausvyrą yra vienas kito atžvilgiu radę Mėnulis ir Žemė, tokią pusiausvyrą vienas kito atžvilgiu yra radę Saulė ir jos planeto

# data[].attributes.body
Migle Palubinskaite

# data[].attributes.headline
Pateikite Niutono atradimą. video ar nuotrauką. Apibūdinkite

# data[].attributes.subject
Pateikite Niutono atradimą. video ar nuotrauką. Apibūdinkite

# data[].attributes.attachment_link.title
Newton's First Law of Motion | Forces and Motion | Physics | Infinity Learn