# data[].attributes.body
Kućne grinje su paraziti iz tipa zglavkara koji žive u ljudskom okruženju, na posteljini, tepisima i u kućnoj prašini. Jedu perut i druge izumrle ćelije kože, kao i razne druge organske materije.
U prirodi, mikro-predatori i izlaganje direktnim sunčevim zracima ih ubijaju. Smatraju se jednim od najčešćih uzroka astme i alergijskih oboljenja
Miris enzima koje grinje proizvode se najjače može osjetiti u napunjenim kesicama usisivača.
Grinje spadaju u rod pauka, a poznato je više vrsta. Razmnožavaju se jajašcima preko ličinki, a za razvoj im pogoduje temperatura od 22 do 33oC i relativna vlaga od 70 do 90 posto. Grinje se hrane ostacima kože, hrane i plijesnima.

# data[].attributes.body
Izumitelj mikroskopa, Anton van Levenhuk, je 1694. godine prvi put vidio ove organizme.
Najbolje se vide pod mikroskopom kad su dobro osvijetljene i na crnoj podlozi.

# data[].attributes.body
Životna granica muških grinja je 20 do 30 dana, a oparena ženska grinja može živjeti i do 70 dana, i izleći 60 do 100 jaja u poslednjih 35 dana života.

Iz jajeta se izleže larva sa šest nogu, i nakon perioda od 20 do 30 dana, izliježe se odrasla grinja sa osam nogu.

Za sedamdeset dana života, ženska grinja ostavi oko 2000 čestica fekalija i još veći broj djelimično enzimski inficiranih čestica prašine.

# data[].attributes.body
Grinje preživljavaju u svim klimatskim uslovima, osim na velikim nadmorskim visinama, gdje je onemogućeno razmnožavanje.

Žive u posteljini,  namještaju i tepisima, jer tako mogu da se sakriju duboko u šupljine i među vlakna, da bi se bolje zaštitile od sunčevog svjetla, usisivača i drugih opasnosti, a nema ih u namještaju od kože i drva.

Neke vrste preferiraju ćelije ljudske kože, koje predstavljaju veliki dio prašine u domaćinstvu; neke više vole čestice tjestenina i brašno.
U prosjeku, ljudsko tijelo odbaci oko 1,5 g kože svaki dan, što je dovoljno da se nahrani oko milion grinja pod idealnim uslovima.

# data[].attributes.body
Alergija je neuobičajeni i neprimjereni odgovor našeg imunološkog sustava na različite čimbenike okoliša. Alergija se manifestira kao reakcija preosjetljivosti na čimbenike okoliša koje nazivano antigenima ili alergenima.
Alergija na grinje manifestira se kao alergijski rinitis ili astma. U novije vrijeme i trećina odraslih osoba s atopijskim dermatitisom ima alergiju na grinje.
Ne postoje precizni podatci o ukupnom broju alergičnih osoba, ali Svjetska zdravstvena organizacija procjenjuje da između 10 i 25% svjetske populacije pati od nekog oblika alergijskog rinitisa.

# data[].attributes.body
Djelimično probavljena hrana i fekalije grinja su jedan od najznačajnijih uzroka alergija.

Udisanje grinja, njihovih fekalija i enzima može prouzrokovati i astmu.
Alergeni grinja nalaze se u njihovim mišićima i izmetima, a sve je to nevidljivo okom. Isušeni izmet inhaliramo i tako postajemo osjetljivi na njega.
Ako je osjetljivost na grinje intenzivna, uspješna terapija može biti posebna imunoterapija.

# data[].attributes.body
U prvom redu, važno je održavati čistoću doma i redovito provjetravati prostorije. Kod čišćenja je preporučljivo nositi zaštitnu masku kako bi se zaštitila od udisanja prašine.
Spavaća soba mora biti suha, s manje od 50 posto vlage. Tijekom dana bi temperatura u njoj trebala iznositi 15oC.

U sobi ne smije biti ovlaživača zraka ni sobnih biljaka.

U spavaćoj sobi se nemojte češljati ni presvlačiti.

Posteljinu perite na temperaturi većoj od 60oC.

U stanu se ne smiju držati domaće životinje.

I tijekom godišnjeg odmora trebamo si omogućiti sobu bez grinja.