# data[].attributes.body
https://padlet.com/lubai_monika/a21u12rtd1in

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Szeretettel köszöntünk a MOTOROSOK A GYERMEKEKÉRT ALAPÍTVÁNY hivatalos oldalán!

-
Egy régi vágyunk valósult meg azzal, hogy megalapítottunk egy alapítványt, amelyben a támogatások oda mennek, ahová ténylegesen szánják az adományozók.

Tevékenységünket alapvetően Punishers LEMC Hungary motorosai és a Punishers LEMC Hungary Support csoport támogatói segítségével valósítjuk meg. Eddigi működésünket láthatjátok az oldalainkon.

-
Aki egyetért céljainkkal és támogatni szeretné azokat, - amit megköszönünk - többféleképpen teheti meg.
Szívesen fogadunk minden, a céljaink megvalósítását segítő támogatást, pénzbeli vagy természetbeni adományt, illetve személyes közreműködést a rendezvényeinken. Bővebb tájékoztatást a Hogyan segíthetsz? oldalon is találhatsz, valamint bármilyen kérdésed és észrevételed van fordulj hozzán bizalommal!

Ha szeretnél egy önzetlen, jó csapathoz tartozni, támogatni jó célokat, ügyeket és segíteni másoknak, akkor csatlakozz! Bárkiből lehet jó supporter!

Kőszegi István
Elnök

# data[].attributes.attachment_link.description
Szeretettel köszöntünk a MOTOROSOK A GYERMEKEKÉRT ALAPÍTVÁNY hivatalos oldalán! - Egy régi vágyunk valósult meg azzal, hogy megalapítottunk egy alapítványt, amelyben a támogatások oda mennek, ahová ténylegesen szánják az adományozók. Tevékenységünket alapvetően Punishers LEMC Hungary motorosai és a Punishers LEMC Hungary Support csoport támogatói segítségével valósítjuk meg. Eddigi működésünket láthatjátok az oldalainkon.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Széchenyi István, gróf (Bécs, 1791. szept. 21. - Döbling, 1860. ápr. 8.)

A 19. sz. első felében megindult nemzeti liberális reformmozgalom kezdeményezője és legjelentősebb személyisége, az MTA alapítója és tagja (ig. 1830, t. 1837), másodelnöke (1830 - 50). Apja Ferenc gr., az MNM alapítója, anyja a Georgikont alapító Festetics György gr. testvére, Julianna volt, felesége Seilern Crestentia grófnő, gyermekei ~ Béla és ~ Ödön.

Hamar felébredt érdeklődése Mo. gazdasági és kulturális élete iránt. 1815 - 1825 között többször bejárta Ny-Európát. A fejlett polgári államokban látottak és tapasztaltak arra ösztönözték, hogy hazája elmaradott állapotán változtasson s erre megnyerje elsősorban a nagybirtokos osztály tagjait.

1822-ben angliai mintára meghonosította Pesten a lóversenyeket és 1825-ben létrehozta az Első Lótenyésztő Egyesületet. Az 1825-ben megnyílt ogy. alsó táblájának ülésén jövedelme kamatának felajánlásával lerakta a Magyar Tudományos Akadémia alapjait. 1827-ben Pesten megalapította a Nemzeti Kaszinót. 1828-ban jelent meg első könyve (Lovakrul), 1830 elején jelent meg Hitel c. munkája.

A benne vázolt program a mo.-i feudalizmus gazdasági-társadalmi válságából nőtt ki, az árutermelés növelésében érdekelt birtokos rétegek korszerűbb gazdálkodásához szükséges tőke hiányát, ill. ennek okait tárta fel és a mo.-i hitelviszonyok megjavítását követelte. A polgári átalakulás vezető erejét elsősorban a főnemességben látta; tőlük várta a jobbágyok felszabadítását is. A Hitel az 1830-as években kibontakozó reformmozgalom programjává vált. Az arisztokraták nagy része ~ ellen lépett fel; állásfoglalásukat Dessewffy József gróf foglalta össze A „hitel" cz. munka taglalatja címmel (Kassa, 1831), ez a Világ c. válasziratának közzétételére (1831) serkentette. Ebben - bár kevésbé zártlogikai összefüggésben - világosabban kifejtette a nemzeti átalakulás útját és teendőit; a célhoz vezető út a vagyonosodás és a szellemi előrehaladás, mindennek előfeltétele a polgári szabadság, akadályai pedig a nemesi előjogok és a jobbágyrendszer.

Az 1831-i nagy parasztmozgalom, a kolerafelkelés után Stádium c. művében tizenkét törvényjavaslatba foglalta követeléseit. A Stádium kinyomtatását a cenzúra megtiltotta. Külföldön adta ki, 1833 őszén jutottak Mo.-ra becsempészett példányok.

Részt vett a dunai gőzhajózás életre hívásában (1831), a pesti Hengermalom és a Kereskedelmi Bank alapításában, létrehozta Pest egyik első nagyipari üzemét, az óbudai hajógyárat és a téli kikötőt (1836), szorgalmazta a Duna-Tisza-csatorna építéséről szóló törvény jóváhagyását, foglalkozott a m. színház kérdéseivel; példájával és ösztönzésével elősegítette a bortermelés és selyemhernyótenyésztés fejlesztését, színvonalát; kir. biztosként irányította az Al-Duna szabályozását és a később róla elnevezett al-dunai út építését (1835 - 37); nevéhez fűződik a Lánchíd létrehozása, amelyen először kötelezték a nemeseket hídpénz fizetésére. Az állandó híddal ~ dédelgetett tervét is siettetni kívánta: az ország fővárosává emelni Pest-Budát; ezt a Szépészeti Bizottmányban kifejtett működésével maga is segítette. Az 1840-es években a Tisza-szabályozás és ármentesítési munkák megindítása (1845 - 46), a balatoni gőzhajózás életre hívása (1846) emelkedik ki gyakorlati tevékenységéből.

Politikai programjában egyre inkább megtorpant, szembefordult a köznemesi reformellenzék soraiban mutatkozó, mind határozottabb tendenciákkal. Először barátjával: Wesselényivel hasonlott meg, már az 1830-as évek elején. Az első reformországgyűlés (1832 - 36) harcaitól távol tartotta magát, de Kossuth Lajos 1841. jan. 2-án megindított Pesti Hírlapja már nyílt fellépésre késztette ~t Kossuth ellen, Kelet népe (1841) c. művében azzal vádolta Kossuthot, hogy „izgatásával" veszélyezteti a békés reformtörekvéseket. Kossuth válaszában visszautasította ~ vádjait, ugyanakkor az 1830-as évek ~jéről megállapítja, hogy „Ujjait a kor ütőerére tevé és megértette lüktetéseit; és ezért, egyenesen ezért tartom én őt a legnagyobb magyarnak...".

Az MTA 1842-i nagygyűlésén tartott nagy feltűnést keltő ünnepi beszédében elítélte az erőszakos magyarosítást, e téren a nacionalista köznemességnél haladóbb álláspontot képviselve. Kossuth gazdasági kezdeményezéseit: a Védegylet, a Magyar Kereskedelmi Társaság alapításait is azért támadta, mert attól tartott, hogy ezek a Béccsel való összeütközés és a forradalom felé viszik az országot.

Amikor Kossuth 1847 elején a Hetilapban levonta az 1846-i galíciai parasztfelkelés tanulságait s a jobbágyfelszabadítás és a közös teherviselés egyszerre történő, azonnali megoldását történeti kényszernek nevezte, ~ ezt ugyancsak forradalmi izgatásnak látta és a Politikai programtöredékek c. röpiratában lázítással vádolta meg ellenfelét. 1847 őszén pedig, amikor Kossuth Pest vm. követe lett, ~ Moson vm.-ben követté választatta magát, hogy az alsó táblán ellensúlyozza Kossuth irányító szerepét.

Örömmel fogadta az 1848. febr.-márc.-i vértelen forradalom győzelmét, az uralkodó által szentesített polgári átalakulást, a Batthyány-kormányban 1848. ápr. 7-től szept. 11-ig a közlekedés és a közmunkák minisztere volt. Bécs és a független Mo. közötti ellentétek fokozódó kiélesedését felzaklatott idegrendszere nem bírta elviselni. 1848. szept. 5-én háziorvosa kíséretében elindult Döblingbe, ahol hosszú éveket töltött elborult elmével az ideggyógyintézetben. 1857-ben gúnyos vitairatban leplezte le a mo.-i abszolutizmus kegyetlen és ostoba rendszerét. Ezen ún. Nagy Magyar Szatíra gondolatait felhasználta egy a Bach-rendszer eredményeivel dicsekvő röpiratra (Rückblick) írt válaszában. A Blick auf den anonymen Rückblick (,Pillantás a névtelen visszapillantásra') név nélkül Londonban jelent meg 1859-ben.

A röpirat miatt rendőri zaklatások indultak ellene, mire ~ 1860 ápr. 7-től 8-ra virradó éjjel véget vetett életének.

A hagyatékában fennmaradt Disharmonie und Blindheit (,Egyenetlenség és vakság') c. befejezetlen munkája tanúsága szerint ~ eljutott oda, hogy az 1848 - 49-i m. tragédiáért elsősorban Bécset tegye felelőssé. A polgári reformok bátor kezdeményezőjét tiszteljük benne. Hazaszeretete, az emberi haladásba vetett hite, harca a haladó reformokért, áldozatkészsége, akaratereje, alkotó szenvedélye, szívós gyakorlati munkássága a m. történelem egyik nagy személyiségévé avatta.

- M. Széchenyi István gróf munkái (I - IX., Bp., 1884 - 1896); Összes munkái (Bp., 1921 - 29); . Széchenyi István gróf naplói (Szerk. és bevezette Viszota Gyula I - VI., Bp., 1925 - 39); Széchenyi gróf írói és hírlapírói vitája Kossuth Lajossal (Szerk. és bevezette Viszota Gyula I - II., Bp., 1927 - 30); Széchenyi István Hitel (Szerk. és bevezette ifj. Iványi-Grünwald Béla, Bp., 1930); Széchenyi István gróf döblingi irodalmi hagyatéka (Szerk. és bevezette Károlyi Árpád, ill. Tolnai Vilmos I - III., Bp., 1921 - 25); Széchenyi István Válogatott írásai (Bp., 1959). - Irod. Eötvös József: Sz. I. (MTA Emlékbeszédek, 1860); Arany János: Sz. I. (Akad. Évk. 1876); Komlóssy Ferenc: Sz. I. gróf élete (Bp., 1911); Szekfű Gyula: A mai Sz. (Bp., 1935); Éber Ernő: A czenki földesúr (Bp., 1942); Östör József: A döblingi Sz. (Bp., 1944); Éber Ernő: Sz. a gazda és agrárpolitikus (Mezőgazd. Múz. füz. 12. sz.); Sz. I. (Az MTA Történeti Főbizottsága és a Történettudományi Intézet tézisei, Társadalmi Szle, 1960. 2. sz.); Ortutay Gyula: Az élő Sz. (Bp., 1960); Varga Zoltán: A Sz.-ábrázolás fő irányai a magyar történetírásban (1851 - 1918) (Bp., 1963); Spira György: Sz. tragikus útja (Történelmi Szle, 1964); Spira György: 1848 Sz.-je és Sz. 1848-a (Bp., 1964); Kosáry Domokos: Széchenyi és a nemzeti művelődés (Magyar Tudomány, 1991). - Szi. Arany János: Széchenyi emlékezete (vers, Pest, 1860); Herczeg Ferenc: A híd (színmű, Bp., 1925); Surányi Miklós: Egyedül vagyunk (r., Bp., 1935); Németh László: Széchenyi (dráma, Bp., 1946); Lengyel József: Három hídépítő (Bp., 1960); Képes Géza: Egy elképzelt Széchenyi ünnepre (vers).

(Magyar Életrajzi lexikon)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
SurfaceLight tartalomkezelő rendszer. Készítette: Buday Mátyás e-mail:matyas@buday.hu Tel: 06 30 399-4507

# data[].attributes.attachment_link.description
Széchenyi István, gróf (Bécs, 1791. szept. 21. - Döbling, 1860. ápr. 8.) A 19. sz. első felében megindult nemzeti liberális reformmozgalom kezdeményezője és legjelentősebb személyisége, az MTA alapítója és tagja (ig. 1830, t. 1837), másodelnöke (1830 - 50). Apja Ferenc gr., az MNM alapítója, anyja a Georgikont alapító Festetics György gr.

# data[].attributes.headline
Széchenyi István Általános Iskola Budapest

# data[].attributes.subject
Széchenyi István Általános Iskola Budapest

# data[].attributes.body
Budapest