# data[].attributes.body
“Here at CALVIN KLEIN, we welcome all types of constructive feedback from our community. We see your comments and we appreciate them.” og “As a company with a longstanding tradition of advocating for LBTQ+ rights it was certainly not our intention to misrepresent the LBTQ+ community”

# data[].attributes.attachment_link.title
Verdenskendt modehus i massiv modvind efter hedt reklame-kys

# data[].attributes.attachment_link.description
Calvin Klein undskylder nu for heftigt kritiseret reklamefilm, hvor to kvinder kysser hinanden.

# data[].attributes.body
http://trinetheodora.dk
Krops ideal

# data[].attributes.body
http://www.thorborg.dk/elsk-dine-fejl-de-goer-dig-rig.html

# data[].attributes.attachment_link.title
Trevor Moran "Sexy And I Know It"   X Factor USA

# data[].attributes.body
https://www.instagram.com/torben_chris_komiker/?hl=da

# data[].attributes.body
Tiden er kommet til at være flawsome (en blanding af flaw og awesome) – på dansk fejltastisk. http://livsstil.tv2.dk/samliv/2015-08-07-drop-jagten-paa-det-perfekte-nu-er-det-in-at-vaere-flawsome

# data[].attributes.headline
Bungie Hire Destiny 2 YouTuber To Help Fix The Game

# data[].attributes.subject
Bungie Hire Destiny 2 YouTuber To Help Fix The Game

# data[].attributes.body
(De er ikke klogere eller bedre end deres brugere: erkender spillets fejl og inviterer spillerne til at gøre D2 bedre)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Destiny 2 Hire YouTube Personality To Help Fix the Game

Destiny 2 has been out now for around 6 months and I think it's fairly safe to say that it has not had the success of the original title. Oh sure, it's made a bunch of money and although I haven't checked, I daresay the overall unit sales are on par if not better. That being said though, having played the game myself, it's not very good. More accurately, it's not very interesting and it, for me at least, got boring very quickly.

The problems with the game are well documented. The good news is though that Bungie is willing to acknowledge they're not too certain how best to fix them.

As such, in a report via PCGamesN, they have taken the somewhat unusual step of recruiting one of the games most popular YouTube commentators to help try and solve the problems.

A unique approach to a difficult problem

Patrick 'Holtzmann' Casey is a well known YouTube personality. He is someone who has been a big fan of the series since the launch of the original game. As such, there are few better to give a good critical analysis of the current problems. As such, Bungie has hired him as a "gameplay specialist" to try and help them find effective solutions to the many problems Destiny 2 has.

It is hoped that his contributions, which appear to be on a 3-month basis, will help bring players like me back to the game. Personally, I'm not sure that it will work. It is, however, a good decision by Bungie and perhaps the most effective.

What do you think? Are you a fan of Destiny 2? Do you think this can help fix the problems it has? In addition, what would be necessary to bring you back or improve the game for you? - Let us know in the comments!

# data[].attributes.attachment_link.title
Bungie Hire Destiny 2 YouTuber To Help Fix The Game | eTeknix

# data[].attributes.attachment_link.description
Destiny 2 has been out now for around 6 months and I think it's fairly safe to say that it has not had the success of the original title. Oh sure, it's made a bunch of money and although I haven't checked, I daresay the overall unit sales are on par if not better.

# data[].attributes.body
https://flawsomedrinks.com/

# data[].attributes.headline
Why Be Only Awesome When You Can Be "Simply Flawsome"?

# data[].attributes.subject
Why Be Only Awesome When You Can Be "Simply Flawsome"?

# data[].attributes.body
https://www.womensweb.in/2017/12/why-awesome-can-be-flawsome-dec17wk3/

# data[].attributes.body
Bloggere fx "Flawsome. Et begreb til selvaccept".  http://sisselkristine.com/flawsome-et-begreb-til-selvaccept/
Tendens til det er ofte kvinder der anvender ordet flawsome - modspil til det perfekte/at være perfekt.

# data[].attributes.attachment_link.description
We are a young Hamburg based model agency and have specialised in representing Plus Size Models exclusively.

# data[].attributes.body
https://www.kommunikationsforum.dk/artikler/trend-flawsome-branding

# data[].attributes.headline
Gary Vaynerchuck - autentisk business influencer

# data[].attributes.subject
Gary Vaynerchuck - autentisk business influencer

# data[].attributes.attachment_link.title
Gary Vay-Ner-Chuk on Instagram: "Big day today #uber #uberipo"

# data[].attributes.attachment_link.description
108.7k Likes, 1,959 Comments - Gary Vay-Ner-Chuk (@garyvee) on Instagram: "Big day today #uber #uberipo"

# data[].attributes.body
https://www.teamflawsome.com/

# data[].attributes.body
Jørgen Leth

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Knepning, konebytning og kondicykling. Fornøjet eller forarget? Jørgen Leths selvbiografi vil man enten elske eller hade.
Libertineren, filmmanden, digteren Jørgen Leth har skrevet sin livshistorie. Bogen er bygget op i scener fra hans liv, og når man læser dem, føles det næsten, som om man læser et digt eller ser en scene fra en film.

Alle situationerne eller scenerne er små historier fra Jørgen Leths begivenhedsrige liv. Nogle er lange og rimeligt minutiøst beskrevet, mens andre er meget korte og nærmest kun beskriver en følelse, han har haft på et givet tidspunkt.

Hele bogen bærer præg af Leths meget digteriske brug af sproget. Et sprog, som mange, der har fulgt med i Tour de France, vil nikke genkendende til. Et sprog, der er nærmest mytologiserende, specielt når det gælder beskrivelse af sport og musik.

At Leth er lidt af en levemand, får man klart indtryk af, når han beskriver sit stormomsuste kærlighedsliv og benyttelse af det, der befinder sig under bæltestedet. Disse eskapader bliver næsten lige så udførligt beskrevet og mytologiseret som sportspræstationerne. Nogle gange behøvede man måske ikke at få så meget at vide.

Jørgen Leths selvbiografi vil man enten elske eller hade. Elsker man Leths film og hans kommentarer under Tour de France, vil man finde en dybt ærlig, personlig og spændende bog. Kender man ikke noget til Leth og har ladet sig forføre af hetzen mod hans person, vil man måske blive bekræftet i sin forestilling om en selvoptaget, kold og dybt liderlig bog.

Men giv bogen en chance, Leths talent er unikt efter danske forhold. Og man må kun have respekt for, at han tør at være så ærlig, når man ser på, hvor meget postyr bogen har vakt.

Gyldendal, 2005. 365 sider. Kr 299,-

# data[].attributes.attachment_link.description
Knepning, konebytning og kondicykling. Fornøjet eller forarget? Jørgen Leths selvbiografi vil man enten elske eller hade. Libertineren, filmmanden, digteren Jørgen Leth har skrevet sin livshistorie. Bogen er bygget op i scener fra hans liv, og når man læser dem, føles det næsten, som om man læser et digt eller ser en scene fra en film.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det vrimler med usminkede selfies på Facebook, grimme æbler hos grønthandleren og normcore-mode i butikkerne. Vi har fået nok af den umulige stræben efter det perfekte. Men er det bare endnu en måde at iscenesætte os selv på? Eller er Barbie-idealerne faktisk på vej ud?

# data[].attributes.body
I et eksperiment fra Harward Business School fra 2014 undersøgte en række forskere, om motivationen for at gøre sit arbejde bedre steg, når kok og kunde kunne se hinanden.

De satte forskellige scenarier op (kunden kunne se kokken og ikke omvendt, den omvendte situation m.m.) men det der var slående var, at når kok og kunde begge kunne se hinanden, så blev ikke blot kvaliteten af måltidet bedre (+10 %), den oplevede kundetilfredshed steg også med 17,3 % og servicen blev 13,2 % hurtigere.

Konklusionen var, at kunderne gerne vil involveres og opleve, at de er en del af processen.

Transparens skabte med andre ord værdi!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kundernes stemme har større vægt i dag end nogensinde før! Alt bliver delt. Råt, subjektivt og fuldstændig ucensureret - både de gode historier og de dårlige. Og hurra for det!
Du har garanteret set massevis af eksempler på kommentarer i kategorierne "Elendig service" eller "jeg blev snydt", osv. Men der er heldigvis også de gode historier, hvor den menneskelige natur overrasker og kommer til sin ret.
Eksempel:
Fx var der for nyligt i avisen en historie med en kvinde, som havde lagt en seddel i vinduet på sin bil. Viseren på hendes parkeringsskive var knækket, og hun havde derfor i stedet skrevet en seddel til p-vagten - den traditionelle "skurk" - om, at hun havde parkeret siden kl. 16. Da hun kommer tilbage fra sine ærinder, er der en ny seddel i ruden. P-bøde! ... tænker hun straks og ærgrer sig. Men i stedet er der en sød hilsen fra p-vagten, som havde lagt en ny p-skive til hende. P-vagten overraskede hende positivt og brød dermed med hendes negative forventninger. Hun delte ivrigt denne historie på de sociale medier - uagtet hvad p-vagten syntes eller ej (mon ikke han var glad nok for det ... men pointen er, at det samme sker ift. virksomheder).

Den slags branding kan ikke købes for penge. Historien er værd at dele og får masser af positiv opmærksomhed.

Vi elsker allesammen en god historie, hvad enten den indeholder en skurk eller en helt. Og de hænger ved, fordi vi stoler på, hvad andre mennesker siger. De sociale medier har givet slutbrugeren/kunderne en stemme, de ikke havde tidligere.
Så spørgsmålet er ... er du helten eller skurken i dit forhold til dine kunder? Kan dine kunder gennemskue, hvad de betaler for og hvorfor? Og kan du tåle at komme i dine kunders søgelys?
Hvorfor er vi tiltrukket af transparente forretninger?
Kort og godt, så handler det om den menneskelige natur.
Hvem stoler du mest på - ham der er åben og ærlig, eller ham der holder noget tilbage og har en skjult agenda? Den ærlige ikke?

I takt med at de sociale medier har gjort deres indtog, og langt de fleste virksomheder forsøger at gøre en indsats på Facebook (med større eller mindre succes), så er gennemsigtigheden i, hvordan virksomheder driver deres forretning også kommet mere i fokus.

Selvfølgelig er der eksempler på virksomheder, der er blevet kritiseret uretmæssigt, men i det store hele giver det slutbrugeren større tryghed og virksomhederne et incitament til have åbne linjer over for deres kunder.

Og trygge kunder vender tilbage!

Hvordan opbygger du en transparent virksomhed?

Transparens starter med mennesker ... eller helt konkret med ledelsen. Hvem stoler på en virksomhed, hvor der ikke er rene linjer? Både som ansat eller hvor du som kunde ikke ved, hvad du får?

I stedet for at være bange for at være transparente, så burde virksomheder i højere grad tage det til sig og gøre det til en del af deres virksomhedskultur. Ikke blot betyder det bedre service over for kunderne, det giver også større loyalitet tilbage. Og kunderne får stillet deres nysgerrighed.
"The reason why most leaders are not transparent is because they believe that they will be reviewed as less authoritative; that the credentials they worked so hard to attain will lose their power, leverage and gravitas. This is the problem with most leaders they are not aware of the reality that exists around them. People want to relate to their leaders. People want to know that their leaders have experienced the same problems and/or how they have overcome personal hardship."
- Forbes

Flere brancher har heldigvis taget det til sig

Tænk bare på restauranterne med åbne køkkener - her er der ikke plads til, at køkkenet sviner, og kokken råber af servitricerne. Det åbne køkken giver samtidig kunderne indblik i kokkens verden og tryghed omkring, hvordan ens middag bliver lavet.

I et eksperiment fra Harward Business School fra 2014 undersøgte en række forskere, om motivationen for at gøre sit arbejde bedre steg, når kok og kunde kunne se hinanden.

De satte forskellige scenarier op (kunden kunne se kokken og ikke omvendt, den omvendte situation m.m.) men det der var slående var, at når kok og kunde begge kunne se hinanden, så blev ikke blot kvaliteten af måltidet bedre (+10 %), den oplevede kundetilfredshed steg også med 17,3 % og servicen blev 13,2 % hurtigere.
Konklusionen var, at kunderne gerne vil involveres og opleve, at de er en del af processen.
Transparens skabte med andre ord værdi!

Det samme gælder i vores forhold til vores kunder. De vil gerne vide, hvem de laver forretning med:

Hvad - og for hvem - har du løst opgaver for tidligere?

Hvad siger dine andre kunder om dig?

Passer kemien mellem jer?

Som servicevirksomhed sælger du din tid.
Hvordan kan du involvere dine kunder i højere grad i din forretning?
Hvad er en transparent forretningsmodel?

Transparens i din virksomhed skaber loyale kunder. Du opbygger troværdighed ved at være direkte og åben i din væremåde, din kommunikation og dine handlinger.

Vær åben omkring dine priser?
Der er sjældent nogen grund til at skjule, hvad dine priser er. Lav en gennemskuelig og enkel prisstruktur og vær klar i spyttet omkring:

hvad der er og ikke er inkluderet, når du fx afgiver tilbud.

hvordan dine kunder kan tilegne sig dine produkter/services.

hvor lang tid en opgave vil tage at løse.

hvad dine timer er blevet brugt på (med mindre du har afgivet en projektpris).

forandringer i din forretningsmodel/priser, og husk at varsle disse ændringer.

Tilbyd en gennemskuelig garanti
Giv dine kunder en garanti, der er let at forstå. Formulér det enkelt, og gør det risikofrit at sige ja til. Fx bruger ejendomsmæglerne ofte "Solgt eller gratis-garantien" eller SEO-firmaerne "Kom på side 1 med 3 søgeord eller få pengene tilbage". Tænk din garanti som en formel i retning af [hvad ønsker mine kunder mere end alt andet] + [fjern al økonomisk risiko]. Sideeffekten ift. at tilbyde sine kunder en garanti er desuden, at du fjerner deres risiko, når de skal sige ja til dine services.

Vær åben omkring dine fejltagelser - og sig undskyld
Vær åben og klar i din kommunikation, hvis du har lavet en brøler - både direkte ift. dine kunder og især på de sociale medier, hvis du oplever negative kommentarer der. Du kan være 800% sikker på, at hvis du ikke tager tyren ved hornene og prøver at ignorere negative kommentarer, så bliver de bare værre (for ikke at tale om, at så er det "den eneste sandhed" der ligger tilgængelig i cyberspace). Ofte så kan du vende negativ kritik, hvis blot du yder en god service efterfølgende og ikke stikker hovedet i busken. Og husk - dine kunderne er langt mere tilgivende, hvis din virksomhed har ry for at være åben og direkte i alle andre interaktioner - ikke kun de negative.

Vær personlig transparent - vær autentisk
I din snak med dine kunder - eller hvis du fx har en blog - så del dine tanker, ideer, måder du prøver at udvikle din forretning, dine fejltagelser og succeser. Skriv til dine kunder, som du ville tale med dine venner. Så viser du din personlighed - og det er med til at opbygge tillid. Vis, at du ikke er fuldkommen men derimod et menneske, som lærer og udvikler dig - nøjagtig som dine kunder gør.
At være transparent betyder ikke, at du behøver dele alt dit "beskidte vasketøj". Det handler i højere grad om at give verden et ærligt billede af din virksomheds værdier og successer, så de ved, hvad jeres vision og mål er og kan identificere sig med det

Gennemsigtig opgaveløsning

Efffihub hjælper dig til at skabe fuldt overblik over dit timeforbrug og klippekort. Samtidig kan du give dine kunder adgang til selv at kunne følge med i deres engagement hos din virksomhed.
Prøv Effihub GRATIS

# data[].attributes.attachment_link.title
Opnå dine kunders tillid med gennemsigtighed - EFFIHUB

# data[].attributes.attachment_link.description
Kundernes stemme har større vægt i dag end nogensinde før! Alt bliver delt. Råt, subjektivt og fuldstændig ucensureret - både de gode historier og de dårlige. Og hurra for det! Du har garanteret set massevis af eksempler på kommentarer i kategorierne "Elendig service" eller "jeg blev snydt", osv.

# data[].attributes.headline
Man eksponerer sig for kritik, hvis gennemsigtighed afslører modsætninger i virkomheden

# data[].attributes.subject
Man eksponerer sig for kritik, hvis gennemsigtighed afslører modsætninger i virkomheden

# data[].attributes.body
The Dove Real Beauty campaign has been criticized on the grounds that Unilever also produces Fair and Lovely, a skin-lightening product marketed at dark-skinned women in several countries.[23] It was also widely noted that Unilever brand Lynx's advertising campaign would seemingly contradict the sentiment of the Campaign for Real Beauty.[24] Moreover, Unilever owns Axe hygiene products, which are marketed to men using overtly sexualized women, and Slim Fast diet bars.

# data[].attributes.headline
Sociale medier: Virksomheder kan ikke holde noget hemmeligt længere. Fortæl derfor åbent om fejl mv.

# data[].attributes.subject
Sociale medier: Virksomheder kan ikke holde noget hemmeligt længere. Fortæl derfor åbent om fejl mv.

# data[].attributes.body
https://www.kommunikationsforum.dk/artikler/the-full-monty

# data[].attributes.body
»I 1966 havde vi et Folketing bestående af modne, fremtrædende borgere, der havde gjort karriere, inden de blev valgt, og som gik ind i politik, fordi de havde nogle synspunkter, de ville kæmpe for. De kunne være arbejdere, gårdmænd, erhvervsledere eller professorer. Det havde den fordel, at befolkningen blev repræsenteret af ’en af deres egne’«.
Og sådan er det ikke mere?

»Nej, i dag er politikere snarere en slags advokater, der repræsenterer vores synspunkter på den politiske scene. Et veluddannet menneske, der vil sælge vores synspunkter. De ligner ikke os selv«.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Og de nye, uerfarne politikere tør ikke udfordre, advarer tidligere overvismand.

Læs artiklen senere Gemt (klik for at fjerne) Læst
Professor Niels Kærgård, hvad er din kommentar til Politikens kortlægning (se nederst, red.) af 2011-valgets nyvalgte politikere?

Niels Kærgård

Økonomiprofessor på Det Biovidenskabelige Fakultet, Københavns Universitet.

Han er Ph.d., dr.polit og tidligere overvismand.

"Tendensen er endnu tydeligere end i den kortlægning, jeg selv lavede efter 2007-valget. Vi ser en ny politikertype slå igennem, som går direkte fra eksamensbordet på statskundskab og ind i det politiske liv. Folketinget er i dag domineret af professionelle politikere uden erhvervserfaring. I gamle dage var 'levebrødspolitiker' et skældsord. Nu lever et flertal af politikerne af politik stort set hele livet. Og det bliver mere og mere udbredt".

Men er det da ikke fint, at vi får kvalificerede, veluddannede politikere?

"Hovedproblemet er, at hvis politik er dit levebrød, så bliver det svært - selv når det er nødvendigt - at træffe upopulære beslutninger, der udfordrer vælgerne. En 45-årig politiker med en halvfærdig samfundsvidenskabelig uddannelse, som har været i politik hele sit liv, tør sjældent indtage et standpunkt, som afviger fra det, der afspejler sig i fokusgrupperne. For hvad nu, hvis han ikke bliver genvalgt?".

Siger du, at tendensen til stadig yngre nyvalgte politikere er et demokratisk problem?

"Ja, jeg synes, det er et problem, at politikere ikke tør sige deres partiledelser og vælgere imod - det ses i de store partier".
Men er levebrødspolitikere nyt? Har det ikke altid været sådan, at politikere gerne vil genvælges? Taburetklæberi?

Kortlægning af det nye Folketing

Yngre. I 1966 var hver syvende politiker under 35 år, da han/hun blev valgt ind. I dag er det mere end halvdelen.

Mindre erfarne. Andelen af folketingsmedlemmer med under fem års erhvervserfaring ved første arbejdsdag i Folketinget er tidoblet siden 1966.

Er cand.scient.pol. 20 af de 65 nyvalgte folketingsmedlemmer har læst eller læser statskundskab på universitetet.

Annoncørbetalt indhold fra Toyota

Hannahs æble-idé kan revolutionere læderindustrien

"Jo. Men tidligere var der masser af eksempler på politikere, der stod fast på et synspunkt, selv om det var upopulært. De store partier tør ikke lave upopulære indgreb. Erling Olsen blev engang spurgt, hvorfor han turde indtage upopulære holdninger. "Er du modigere end andre", spurgte en journalist. "Nej, men jeg har en bedre pensionsordning", var svaret. De 'nye' politikere har få muligheder uden for politik".

Idealiserer du ikke bare den gamle politikertype?

"I 1966 havde vi et Folketing bestående af modne, fremtrædende borgere, der havde gjort karriere, inden de blev valgt, og som gik ind i politik, fordi de havde nogle synspunkter, de ville kæmpe for. De kunne være arbejdere, gårdmænd, erhvervsledere eller professorer. Det havde den fordel, at befolkningen blev repræsenteret af 'en af deres egne'".
Og sådan er det ikke mere?

"Nej, i dag er politikere snarere en slags advokater, der repræsenterer vores synspunkter på den politiske scene. Et veluddannet menneske, der vil sælge vores synspunkter. De ligner ikke os selv".

Men behøver det at være et problem, hvis interesserne bliver varetaget?

"Ja, for resultatet er også blinde vinkler hos politikerne. Hvis man ikke har prøvet andet end at læse politik på et universitet efter en samfundsfaglig studentereksamen, hvorefter man er gået ind i politik som levevej, så er der mange ting, man ikke ser. Så får du en politikertype, der ikke ved så meget om, hvad der rører sig ude i samfundet. Det er et lukket kredsløb. De ligner jo hinanden på tværs af partierne, de nye politikere".

Hovedproblemet er, at hvis politik er dit levebrød, så bliver det svært - selv når det er nødvendigt - at træffe upopulære beslutninger, der udfordrer vælgerne.

Niels Kærgård

Er der tale om en politisk kaste, der løsriver sig?

"Det kan man måske godt sige, og det værste er, at dem, de møder som rådgivere - embedsmænd, spindoktorer mv. - har samme uddannelse som dem selv".

Hvad kan man gøre?

"Man må gøre op med dyrkelsen af ungdommen, som har taget overhånd. Når en dansk politiker nærmer sig 60, taler man om behovet for generationsskifte. I USA kan man blive præsident som 70-årig. Det bør ikke være et ideal, at man spurter ind i Folketinget lige fra eksamensbordet. Den tankegang bør der gøres op med. Medierne kunne starte".

# data[].attributes.attachment_link.title
Det nye Folketing befolkes af levebrødspolitikere

# data[].attributes.attachment_link.description
Og de nye, uerfarne politikere tør ikke udfordre, advarer tidligere overvismand. Læs artiklen senere Gemt (klik for at fjerne) Læst Professor Niels Kærgård, hvad er din kommentar til Politikens kortlægning (se nederst, red.) af 2011-valgets nyvalgte politikere? Niels Kærgård Økonomiprofessor på Det Biovidenskabelige Fakultet, Københavns Universitet. Han er Ph.d., dr.polit og tidligere overvismand.

# data[].attributes.body
https://stiften.dk/erhverv/Fejl-oeger-din-trovaerdighed/artikel/434320

# data[].attributes.body
https://freemi.app/blog/minimalist/

# data[].attributes.body
https://freemi.app/blog/minimalist/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På trods af et synshandicap og 66 år på bagen satte Sven Mogensen sig et ambitiøst mål: Nemlig at bestige det 5.895 meter høje vulkanbjerg Kilimanjaro.

Efter fire dages kamp op ad bjerget kunne han den 18. maj klokken 10.20 løfte hænderne sejrsfuldt i vejret, efter en præstation de færreste kan prale af.

- Det er mit livs største oplevelse, som jeg aldrig vil glemme. Jeg er stolt. Det må jeg sige. Det er en større præstation end forudset.

Skønt Sven Mogensen ikke kunne nyde udsigten og vejret var dårligt, tog det ikke glæden ved bedriften fra ham.

- Jeg blev ramt af en kæmpe stor glæde og befrielse, da vi nåede toppen. En glæde, fordi det var fantastisk at stå på Afrikas højeste bjerg med det store land under mine fødder og befrielse, fordi det var en virkelig hård tur op ad bjerget, siger Sven Mogensen.

De sidste meter kravlede vi mere end vi gik, så vi kæmpede os frem meter for meter.

Sven Mogensen.

Efter turen er han ikke i tvivl om, at det er hans målrettethed, der har bragt ham til toppen.

- Som amatør troede jeg, det handlede om at træne sig op til at kunne blive ved, men det er kun gode amatører, der når toppen, og det er en aftale mellem bjerget og ens eget sind, der gør, om man ikke giver op undervejs. Det er nødvendigt, for tvivler man, kommer man ikke op. Det er let at lade sig friste af at stoppe, men jeg var ikke tvivl, om jeg ville nå toppen, for jeg var meget målsat, siger han.

00:31

Ekspeditionslederen og Sven Mogensen udgjorde et fast team op og ned ad bjerget. Som det kan ses, var vejrforholdene ikke gode.

Ikke barnemad

Sven Mogensen var afsted med syv andre, heriblandt sin søn og svigersøn, og alle i gruppen nåede toppen. Men det er dog langt fra alle, der klarer skærene.

Sven Mogensen fortæller til TV 2 Lorry, at de undervejs mødte fem andre grupper på bjerget, hvoraf en hel gruppe gav op, i en anden gruppe måtte ekspeditionslederen trække sig, og i en tredje gruppe døde en mand af hjertestop som følge af den tynde luft.

Det er omtrent 100.000 skridt, hvor jeg hver gang skulle træde rigtigt ud fra Lars Faursholts beskrivelse af, hvor jeg måtte sætte foden.

Sven Mogensen.

Selvom Sven Mogensen har dedikeret det sidste halvandet år til at gøre sig fysisk klar til at kunne forfølge sin drøm, ligger han ikke skjul på, at det stadig var en meget hård tur.

- Det er ikke barnemad. Det, der gjorde det hårdt, var den manglende ilt i atmosfæren. De sidste meter kravlede vi mere, end vi gik, så vi kæmpede os frem meter for meter. Det var en overraskelse for mig, at det virkede så endeløst, fordi det gik så langsomt, og når der kun er halvt så meget ilt i luften, så er vi også på halv kraft, forklarer han.

Luften i højderne påvirkede også de øvrige gruppemedlemmer.

- De syv andre hallucinerede, men det gjorde jeg jo ikke, da jeg er blind. De troede flere gange, at de så skiltet, men det var bare en klippe. Så det var demotiverende for alle, at vi troede, vi var lige ved at være der, men havde langt igen, siger Sven Mogensen.

Guidet gennem turen

For Sven Mogensen, der mistede synet i en trafikulykke som 20-årig, har turen også et andet formål end blot at få opfyldt en stor drøm. Før turen fortalte han til TV 2 Lorry, at han vil være rollemodel for andre blinde.

Man måtte ikke blive kold, for vi kunne intet gøre for at få varmen på grund af manglende kræfter.

Sven Mogensen.

Han ytrede også, at et synshandicap ikke skal være en hindring for at lave det samme som den seende verden, men at de blot skal have hjælp. Og kyndig hjælp fik han også af hans gode ven og ekspeditionsleder Lars Faursholt på den i alt 80 kilometer lange tur.

- Jeg blev guidet hele vejen op og ned ad bjerget. Det var meget hårdt, for det er omtrent 100.000 skridt, hvor jeg hver gang skulle træde rigtigt ud fra Lars Faursholts beskrivelse af, hvor jeg måtte sætte foden. Det var en stor udfordring, fortæller han.

Sven Mogensens dedikation til de synshandicappede, viser sig også i hans formandsskab for foreningen Blind Motion, og han har desuden selv etableret en fond, som honorer blinde og synshandicappede sportsudøvere.

Ingen nye eventyr på bedding

Til trods for at Sven Mogensen er en eventyrlysten sjæl, der har besøgt intet mindre end 97 lande, trækker han lidt i håndbremsen efter turen på Kilimanjaro.

- Jeg har ikke nogen store projekter foran mig, nu skal oplevelsen bundfælde sig, siger han.

Jeg har mange drømme, men jeg har ikke brug for at skulle præstere noget nyt. Taget mine 66 år i betragtning, så var det også sidste øjeblik med denne oplevelse, siger Sven Mogensen ærligt.
I vores video nedenfor, kan du se flere billeder af Sven Mogensens vej til tops.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sven har som den første blinde dansker besteget Kilimanjaro

# data[].attributes.attachment_link.description
På trods af et synshandicap og 66 år på bagen satte Sven Mogensen sig et ambitiøst mål: Nemlig at bestige det 5.895 meter høje vulkanbjerg Kilimanjaro. Efter fire dages kamp op ad bjerget kunne han den 18. maj klokken 10.20 løfte hænderne sejrsfuldt i vejret, efter en præstation de færreste kan prale af.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad sker der, når singler blotter sig, og hvor grænseoverskridende føles det at være hudløst ærlig om det UPERFEKTE, når man dater? 50 singler har sagt ja til at være med i et eksperiment, der udfordrer den polerede og overfladiske datingkultur. DR3's nye eksperiment tvinger singler til at vise deres sande jeg og undersøger: Er ærlighed vejen til kærlighed?

# data[].attributes.attachment_link.title
The truth behind why Alicia Keys stopped wearing makeup

# data[].attributes.attachment_link.description
Grammy award-winning singer Alicia Keys doesn't wear makeup anymore, and it's not because she simply got sick of putting it on every day. Her reasons are a lot more powerful and inspirational. Here's why she stopped wearing makeup, and our favourite Alicia Keys makeup-free looks.

# data[].attributes.headline
En konstant modtrend - vil altid være der - dvs. er her i høj grad allerede

# data[].attributes.subject
En konstant modtrend - vil altid være der - dvs. er her i høj grad allerede

# data[].attributes.headline
Det moderne menneske skammer sig alt for meget

# data[].attributes.subject
Det moderne menneske skammer sig alt for meget

# data[].attributes.body
Vi ser fejl hos os selv, men vi hylder når vi ser fejl hos andre.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I øjeblikket bliver der talt meget om skam i forbindelse med den norske hit-ungdoms-serie 'Skam'. Men denne artikel skal hverken handle om Noora eller Isak, men om hvad vi som mennesker går og skammer os over.

Debatredaktionen har derfor sat en vaskeægte nørd stævne. Psykolog Krista Korsholm Bojesen har skrevet speciale om menneskers skam og mener, at vi allesammen skammer os helt unødvendigt meget og mere og mere.
Men hvad er skam egentlig?
"Skam er faktisk en ret overset følelse. Hvis man spørger mennesker, hvad skam er, genkender de fleste ordet, men de færreste ved, hvad det præcis er. Skam er, når der er forskel på dit ideal for dig selv og dit reelle selv. Hvem du vil være, og hvem du er. Den konflikt kan blive stor og tung og gøre et menneske bange for at blive afsløret. Der er meget angst i det at skamme sig", siger Krista Korsholm Bojesen.
Angst for hvad?
"Angsten for, at ingen vil være sammen med dig. Det er menneskets dybeste frygt at blive valgt fra. Afvisningen. Den er vi enormt bange for i ungdomsårene, men også som voksne, og det er f.eks. den skam, der er på spil til jobsamtaler eller på dates".

Læs også: Brug dog serien 'Skam' til at diskutere det, der er vigtigt
Hvorfor mener du, at vi skammer os mere og mere?
"Vi har privatiseret vores værdier. Tidligere var man mere enige om, hvad der var rigtigt og forkert, og holdt man sig inden for de rammer, som kirken og samfundet havde udstukket, så var alt okay. Røg du ud over kanten, var det naturligvis tilsvarende alvorligt. Men det hele er fragmenteret nu, og vi skal selv finde på de værdier, som vi personligt identificerer os med. Det, jeg kalder 'styr dig', er et centralt spørgsmål inden for skam. Det er manglende viljestyrke og mangel på kontrol. Som i fedme, rygning, dårlig økonomi eller misbrug generelt. Det er ting, som vi skammer hinanden ud for på de sociale medier, hvor det for eksempel skal diskuteres, om en minister er tyk".

Det eneste værn mod skam er sårbarhed. Men det er meget skræmmende at sige, at i en perfekt verden ville jeg have handlet anderledes, men sådan blev det ikke

Så kontroltab er skamfulde?
"Ja. Du skal tage dig af dig selv og være i kontrol og selv træffe alle valg, og så må du selv leve med konsekvenserne af dine valg. Alt er lagt over på individet, og det kan blive meget komplekst at skulle leve op til så mange ting på samme tid. Alt for få mennesker overvejer, hvad der er vigtigst for dem i livet og vælger det. Det bliver ofte noget følelsesmæssigt og diffust rod - som f.eks. 'jeg vil gerne være sund', og 'jeg vil være en god far'. Men du er nødt til at prioritere, om du vil løbe maraton eller være meget sammen med dine børn, for i forsøget på at gøre det hele, knækker vi".
Er vi for ambitiøse?
"Der er mange områder at præstere på nu. Før stod kvinderne for det hjemlige og mænd for at tjene penge. Der havde man ikke en følelse af at fejle som far, hvis man arbejdede meget, men nu skal vi det hele. Nærvær, karriere, sundhed, bolig, madlavning, familie og så videre. I gamle dage syltede og bagte kvinderne for at få ro i hovedet. Nu går de ned med stress eller går til mindfulness. Jo flere roller og jo flere opgaver du skal løse, jo flere områder af tilværelsen vil være i konflikt med hinanden, og så begynder vi at skamme os. De to tydeligste forsvarsmekanismer for skam er perfektionisme og vrede/fordømmelse af andre. Hvis du kigger dig rundt i vores samfund med de briller på, så bliver det meget tydeligt, hvor indsølet vi er i skam".

Lortemor på Facebook
Hvis en kvinde for eksempel skriver på Facebook, at hun ikke gider holde barsel, så går folk amok i fordømmelse. Hvorfor?
"Når nogen gør noget, der vækker skam i os selv, så opdager vi det ofte ikke selv, men fortæller i stedet de andre, at de er forkert på den. Vores kerneværdier er det allervigtigste for os, og det er meget få mennesker, der ikke har børn og familie som det allervigtigste. Der skammer vi os meget, og det er alt for smertefuldt, hvis nogen gør det på en anden måde og dermed fortæller dig, at det, du gør, er forkert. Så går vi i forsvar i stedet. Derfor er der alle de her voldsomme 'lortemor'-diskussioner på nettet".
Men hvorfor ikke bare hvile i, at man selv træffer sine valg, og at det er godt nok?
"Det kræver en vis modenhed at kunne stå på mål for ikke at være perfekt. Samtidig er vi så prægede af medier og kultur og nyhedsudsendelser og debatter 24 timer i døgnet, hvor det ikke handler om samtale eller at forstå hinanden, men om at komme med det skarpeste spørgsmål og det skarpeste svar. Vi mangler rollemodeller, der tør sige f.eks.: Jeg tror sådan set, det er bedst for små børn at være hjemme de første par år, men det kan jeg simpelthen ikke holde til, for så ville jeg blive sindssyg. Det eneste værn mod skam er sårbarhed. Men det er meget skræmmende at sige, at i en perfekt verden ville jeg have handlet anderledes, men sådan blev det ikke".

De to tydeligste forsvarsmekanismer for skam er perfektionisme og vrede/fordømmelse af andre. Hvis du kigger dig rundt i vores samfund med de briller på, så bliver det meget tydeligt, hvor indsølet vi er i skam

I stedet forsvarer vi eget valg? Hvad er egentlig forskellen på skyld og skam? De bliver altid slået sammen?
"Ja, og hvis der er noget, vi er idealister omkring, så er det vores børn, og så snart man er ovre i noget med idealisme, så har man meget på spil omkring, om man er god nok".
Hvordan ser man ellers den skelnen?
"Skyld handler om hændelsen, og skam handler om væren. Skyld er afgrænset og lokalt. Som at råbe ad sit barn. Det kan man føle skyld over og se som en svipser og tænke, det kan ske for enhver, eller jeg var presset. Så kan man distancere sig fra det og komme videre. Hvis man derimod tolker hændelsen som noget, der siger noget om min person og min karakter, at jeg er sådan en, der råber af mit barn, så bliver det til skam. Hvis det strider mod ens kerneværdier. Man skammer sig, når 'jeg er forkert' i modsætning til 'jeg har gjort noget forkert'.

"Man har målt på indsatte i fængsler, at langt de fleste, der føler skyld, ikke går ud og gør det igen, fordi de ser skylden og afsoner den. Der er en handlemulighed, hvor de kan gøre det godt igen. Hvis du derimod skammer dig, så er det en blivende følelse af, at du er sådan en, der stjæler eller sælger stoffer, og det er håbløst, for du kan jo ikke ændre, hvem du er. De, der føler skam, fortsætter i kriminalitet, også fordi skam ofte er forbundet med noget, vi gerne vil skjule. Så bliver der flere lag af løgne omkring det, som vi skammer os over, og dermed skaber vi en selvopfyldende profeti af løgne, skam og løgnagtige relationer".
Hvorfor bliver skyld og skam så altid slået sammen?
Normer er under forandring
Hvad mener du med nåde?
"Nok fordi vi ikke er særlig gode til at skelne mellem de to, da de begge er moralske emotioner, hvor det handler om rigtigt og forkert. Skyld er at skylde noget i banken, som du godt kan betale tilbage. Skam handler om at rykke i skammekrogen og ud af fællesskabet. Du kan ikke betale en skam tilbage. Skam er følelsen af at ville forsvinde. Synke gennem gulvbrædderne og flygte. I Sydeuropa er folk ofte mere skamløse end os perfektionister i Skandinavien. Det kan hænge sammen med den stærke katolske kirke og traditionen for at skrifte, hvor man får at vide, hvilken bod der skal udføres for at få betalt skylden væk. At kirken ikke længere er et sted, der opstiller moralske regler, kan både være godt og skidt, men det var et sted, hvor man kunne bede om tilgivelse og gå hen med sin skam. En slags moralsk overmagt, der var større end den enkeltes egen lykkes smed. Jeg synes, det er ærgerligt, at vi ikke har særlig meget nåde i vores samfund".
Er der ikke også noget, som vi ikke skammer os så meget over mere?
"Nåden er en kraft, hvor der bliver båret over med det uperfekte i mennesket. Det er en form for kærlighed til sig selv, men også nåde over for andre, der falder igennem eller dummer sig. Nåden giver os lov at være uperfekte, men stadig elskede og elskelige. Der mangler nåde i relation til skam i vores samfund, sådan at de utro, de, der dumper, de tykke, de psykisk syge, de dårlige betalere, moderen, der råber ad sit barn, og alle dem med en forkert og uperfekt krop kunne være mere nådige over for sig selv".

"Jo da. Tidligere var det en samfundsnorm forbundet med stor skam og fordømmelse at blive skilt. Det har ændret sig. Og det at få et barn uden for ægteskabet. Lad os fejre, at intet barn skal kaldes horeunge i dag. Det er heller ikke skamfuldt ikke at være jomfru. Det er nærmest mere skamfuldt at være jomfru end ikke at være det. Der er masser af normer, der har ændret sig og er blevet mindre skamfulde. Også psykisk sygdom, selvom det stadig er skamfuldt for mange. Men jeg ville ønske, at vi kunne lære at skamme os meget mindre, især kvinder. Vi skammer os over alt hele tiden. Kvinders roller og historie har ændret sig mest de sidste 100 år, og der bliver stadig stillet flere krav til os om perfektion end til mænd. Det er for eksempel skamfuldt for kvinder at blive ældre, men også at få Botox. Vi kvinder bliver meget små af at skamme os og gøre os tynde og små og spreder os ud over så mange områder, som vi skal mestre. Det smukkeste er nu engang mennesker, der tør stå ved sig selv uden at skulle være perfekte", siger Krista Korsholm Bojesen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Det moderne menneske skammer sig alt for meget

# data[].attributes.attachment_link.description
I øjeblikket bliver der talt meget om skam i forbindelse med den norske hit-ungdoms-serie 'Skam'. Men denne artikel skal hverken handle om Noora eller Isak, men om hvad vi som mennesker går og skammer os over. Debatredaktionen har derfor sat en vaskeægte nørd stævne.