# data[].attributes.body
Stemmens Rolle i Formidling

Stemmebrug som centralt virkemiddel til at formidle historier og idéer.

To hovedkategorier af stemmebrug i tale: speaks og fri tale.

Speaks:

Speaks er forberedt og læses højt fra et manuskript; bruges ofte som ramme i podcasts. Optages under kontrollerede forhold for at være præcis og gøre det muligt at redigere. Skaber en formel og fast struktur i lyduniverset og bruges til at skabe fremdrift mellem afsnit eller segmenter. Og det Giver mulighed for nøje planlagt stemmebrug, da speaks er indspillet i studier.

Fri Tale

Fri tale er derimod mere improviseret og mere spontant. Det bruges typisk i interviews og samtaler. Det er mindre formelt. Der er et hierarki (interviewer og interviewperson).

Baggrundslyde og rumklang giver fri tale en autentisk følelse, selv hvis den er redigeret.

Tre Vigtige Virkemidler i Stemmeanalyse

Artikulation – tydelig vs. utydelig udtale; påvirker lytterens opfattelse af karakter og budskab.

Styrke – hvor højt der tales; kan skabe intensitet eller intimitet i lydbilledet.

Pauser – kontrollerede eller spontane pauser kan forstærke budskaber, skabe spænding, eller give autenticitet.

Overordnet Effekt og Formål med Podcasten

Kombinationen af virkelige og fiktive stemmer skaber et komplekst lydbillede med en satirisk vinkel. Lytteren engageres aktivt og efterlades med eftertanke om både indhold og form.

# data[].attributes.body
Reallyd:

Reallyde er de lyde, som forekommer realistiske og naturlige i lydbilledet.

Eksempel: Bildør der smækkes, fuglekvidder, SMS lyd.

Reallyde er således i princippet en autenticitetsmarkør

I de fleste podcasts går man efter en autentisk brug af reallyde. Her gør lydende sig ikke bemærkede - de er til stede for at skabe troværdighed.

Reallyden har flere formål. Den kan:

Markere flashbacks og flashforwards

Skabe identifikation (subjektive reallyde)

Hjælpe med at forstå historien

Mange storytelling-podcasts har et mere sammensat lyddesign og sigte. Her er der tale om en redigeret brug af reallyde, hvor man kan forstærke, gentage eller lægge filtre på som rumklang og ekko på lydene

Effektlyd:

Effektlyde er ikke en del af det autentiske lydbillede. De er kendetegnet ved, at man ikke kan høre dem i virkeligheden.

De er klart lagt på i redigeringen -> oplagt at fortolke og analysere

Eksempel: lyden af hjerteslag, der pulserer afsted, når hovedpersonen bliver stresset.

Effektlyde kan også have den samme effekt som underlægningsmusik. For eksempel i true crime kan en sæt teknisk lyd skabe en intens stemning.

Redigeret reallyde og redigeret effektlyde opnår følelsen af intimitet og indlevelse.

Arkivklip:

Arkivklip kan skabe flere ting i en podcast:

Sammenhæng i fortællingen - Kan fungere som et flashback eller flashforward til en begivenhed. Det giver en større forståelse for fortællingen og sagen der bliver behandlet.

Spænding - Hvis det kommer uden introduktion eller forklaring, får vi lyst til at vide mere.

Stemning - Kan skabe en positiv eller negativ stemning i forhold til den kontekst som arkivklippet foregår i.

Identifikation med hovedpersonen - Skaber et følelsesmæssigt mellem hovedpersonen og lytteren. Ofte er arkivklippet motiveret af hovedpersonens handlinger og tanker

# data[].attributes.body
Størstedelen af alle podcasts er virkelighedsbaseret, altså hører det til genren sagprosa. Dog bliver de forskellige podcasts typisk iscenesat på en bestemt måde, for at opnå passion, intimitet og fællesskab

Podcasts bliver typisk opdelt i to forskellige formater, nemlig “people chatting” og “people telling stories”. Altså, snakkepodcasts og storytelling-podcasts. Der forekommer dog podcasts, hvor de to bliver blandet sammen, som f.eks. i podcasten mørkeland, hvor værterne både snakker og fortæller historier.

Hver episode har gerne en form for resume i starten, der hjælper lytterne til at fastholde historien, og en cliffhanger, der inviterer lytterne til at fortsætte med næste episode, hvilket også hører inde under den her føljeton-fortælling.

Værten/journalisten i en podcast er ofte deltagende eller er aktivt en del af den. fx som en detektiv, der skal opklare et mysterium eller afdække kriminelle forhold i samfundet

De forskellige typer snakkepodcasts der findes, er en monolog, et interview og en samtale

# data[].attributes.body
Redigeringerne i podcasts er ofte meget tydelige.

Podcasten forekommer uredigeret: I mange snakkepodcast lyder det ikke som om de er redigeret overhovedet. I form af at der er mange andre lyde til stede sammen med stemmerne. Det at der er andre lyde til stede, kaldes reallyde og incidenalmusik. Intentionen med at alle lyde der er, er således at de skal få podcasten til at fremstå virkelighedsnær, for at opnå et tættere forhold til lytterne. -> dette styrker lytternes indlevelse i de medvirkene i podcastens samtaler.

Redigering skaber flow: Mange udsendelser går efter harmonisk lydbillede. Her bruger værten musik som fader ind og ud, som en skillelinje mellem sine afsnit. Underlægningsmusik kan ligeledes fade in og ud, for at markere sceneovergange og hjælper lytteren med forstå hvad de hører. F.eks. hvis fortællingen foregår i en skov, kan lyden af en person der går i blade eller grene der knækker forekomme.

Redigering er tydelig: Her lægger lytteren mærke til redigeringen. Det kunne fx. Være ved at redigering af stemmer der ikke introduceres, uoplagte pauser, værtens snublen over ordne, introduktioner fra medvirkende osv. Denne form nedbryder den fjerde væg og skal give den autentiske udgave af virkeligheden.

Den fjerde væg:

Det at bryde den fjerde væg, sker således når der bliver direkte henvendt til publikum/lytterne. Hvilket er med til at gøre opmærksomhed på at der er folk til stede der hører hvad de siger osv.

# data[].attributes.headline
Fra radio til podcast - en historisk tidslinje

# data[].attributes.subject
Fra radio til podcast - en historisk tidslinje

# data[].attributes.body
1926 - Statsradiofonien etableres i Danmark og sender radio ud efter engelsk forbillede (British Broadcasting Corporation).

1930 - 250.000 husstande betaler radiolicens svarende til, at 800.000 danskere (ud af i alt 4 mio.) lytter til Statsradiofonien. Danmark er det europæiske land med flest radiomodtagere i forhold til indbyggertallet.

1940 - 4 ud af 5 husstande i Danmark ejer en radiomodtager.

Spolebåndoptageren giver mulighed for at lave reportager i radioen.

1954 - Statsradiofonien begynder at sende daglige tv-programmer fra radiohuset.

1959 - Statsradiofonien skifter navn til Danmarks Radio. Det indskrives i loven, at DR ikke kun skal levere information om samfundet og nyheder – DR skal også sende underholdning.

1960 - Radiomontagen erstatter radiofeaturen. Montagen byder på en mere avanceret redigering, der gerne blander fiktionens virkemidler med autenticitetsmarkører (Mere lignende podcast-format).

I 1960’erne udbredes den transportable transistorradio og ændrer lytternes vaner. Fra at radio har været et medie, der har samlet familien om en fælles, aktiv lytning, ændrer den sig til en form for baggrundsstøj, som følger dagens forskellige gøremål.

1973 - Eksperimenter med lokale radiostationer uden for DR’s regi (Flere konkurrenter på markedet). I takt med de øvrige tendenser i radioens udvikling vokser ønsket om, at almindelige mennesker også kan få indflydelse på udsendelserne.

1990 - DR begynder at indrette radiokanalerne mere målbevidst og strategisk efter særlige lyttermålgrupper baseret på både indhold og musik herunder børneopdragelse, skoleproblemer og samlivskriser bliver diskuteret i studiet eller opsøgt i lokale reportager. Her skabes et mere intimt fællesskab mellem de medvirkende og lytterne.

2000 - Radiomontagen får et mere kunstnerisk præg i DR’s nye satsning, Ultralyd.

2004 - En journalist fra avisen The Guardian bruger for første gang ordet “podcast” til at beskrive audioblogs.

2005 - Apple tilføjer podcasts til iTunes, og chefen for Apple, Steve Jobs, udtaler, at podcasts er fremtidens radio.

DR begynder at tilbyde visse programmer som podcasts til download.

2009 - Tidligere medarbejdere fra Ultralyd etablerer Third Ear, der producerer podcastdokumentarer med tydelig inspiration fra den kunstneriske montage.

2015 - DR’s radiodrama flyttes fra den traditionelle radio til ren podcastdistribution.

Politiken indgår samarbejde med Third Ear om at producere podcasts på fast basis i true crime-genren.

2019 - Radio24syv lukker.

Podimo åbner den første abonnementsbetalte streamingservice for podcasts i Danmark.

Den landsdækkende taleradio Radio4 går i luften med hovedsæde i Aarhus.

# data[].attributes.body
Distributionsfronten er ændret, som følge af podcastens indflydelse på andre medier

Den stigende digitalisering i takt med udbredelsen af podcasts mediet har medvirket til at skabe ekkokamre og ultimativt et ikke-udfordrende miljø for forbrugerne.

Den fjerde statsmagt er medierne da de er der til at kontrollere at politikerne ikke misbruger deres magt (De fungerer som et slags overvågningskamera)

Streamingtjenester for lydbøger har vist sig at være populære, tendens til at brugerne gerne selv vil bestemme over deres fritid, og dermed skræddersy deres lytteoplevelser til hverdagen.

Mediebrugerne sammensætter selv deres medieindhold efter deres individuelle behov og lyster – f.eks. mange streamingtjenester playlistefunktion.

# data[].attributes.body
Der bliver anvendt to former for musikbrug:

I den første bruges musik i podcast enten til at skabe eller understøtte stemningen i podcasten. Det sætter rammen for fortællingen.

I den anden bruges musikken til at skabe indlevelse og nærvær, ved at få lytteren til at spidse ører og mærke en overraskelse.

Omvendt kan musikken også være en kontrast til podcastens øvrige lydbillede. Bl.a. kan det bruges som en fejl og ironi. Generelt bruges dette kontrastfulde musikbrug lytteren til at forholde sig til lyden og tænke selv. Det hjælper med altså med at gøre lytteren nysgerrig og opmærksom.

Musikken kan optræde på 4 måder i podcast:

Signaturmusik - indledning, kendingsmelodi eller andet ligende

Skillere - bruges til at opdele en podcast

Underlægningsmusik - baggrundsmusik, som er med til at fremme stemningen

Incidentalmusik - naturlige baggrundslyde, som skal skabe en mere detaljeret fortællingen. Bl.a. on location lyde af træer eller fugle.