# data[].attributes.body
Estimats alumnes;
Aquest serà l'espai destinat perquè pugeu tota la informació que se us demani sobre la mitologia grega.

Bona feina

S

# data[].attributes.body
Us deixo un enllaç perquè veieu com està organitzat el món mitològic grec.

Ànims

S

# data[].attributes.attachment_link.title
Los dioses griegos (Reporteros de la Historia)

# data[].attributes.body
Era filla dels titans Hiperió i Teia. És la deesade la lluna, que tenia un temple al mont Aventí, que va ser destruit en el gran incendi de Roma en temps de Neró. Al cap d'un temps, Selene va ser reemplaçada per Àrtemis.

Guillem Genís, Alejandro Salvat, Emma Torres, Nicholas Bird

# data[].attributes.headline
Aina Diez, Nora Rosés, Anna Barquero, Laia Fliquete, Irene Utrillas.

# data[].attributes.subject
Aina Diez, Nora Rosés, Anna Barquero, Laia Fliquete, Irene Utrillas.

# data[].attributes.body
Apol·lo – Febus

Apol·lo és fill de Zeus, déu del firmament, i de la titànide Leto. És el déu de la música, la medicina, el tir amb arc i les profecies. Per consagrar l’oracle de Delfos va haver de derrotar a l’enorme serp Pitó, que des de llavors és el seu enemic i, al llarg de la seva vida, ha anat inventant molts instruments musicals, com la lira, que l’hi és consagrada.

Va néixer a Delos, una illa flotant, junt amb la seva germana bessona Artemis, deessa de la caça. La seva mare, la titànide Leto, va haver d’infantar-los a tots dos a l’únic lloc on se li va permetre, Delos, per culpa d’una maledicció imposada per Hera, deessa de la maternitat.

Apol·lo va tenir diversos fills, tant semidéus com deus, i uns dels més coneguts són Asclepi, tot i que és més conegut pel nom d’ Escolapi, els seu equivalent romà, déu dels metges i conegut per haver inventat la poció per reviure els morts, i Higea, deessa de la higiene.

Els seus símbols sagrats principals són l’arc i les fletxes, la lira, i el número 7, el seu número sagrat.

El seu equivalent romà és Febus, nom que li ve de la seva tieta, la titànide Febe, que és la titànide de la profecia.

# data[].attributes.body
En la mitologia grega, Ares és el déu de la guerra. Fill de Zeus i d'Hera. Els romans el van identificar amb Mart. En cambi de simbolizar la part més estratégica de la guerra com ara Atenas ell representava la brutalitat.

Ele seus atributs són la llança, el martell i el carro.
Ele seus animals són el gos i el senglar.

Ares tenia dues funcions, per una banda era invocat per imbuir de coratge i ferocitat als guerrers ja en ple combat, i per altra era invocat per desitjar la destrucció sense pietat dels enemics enviant plagues i epidèmies.

Diego Amat, Oriol Calor, Hugo Santos i SergioTorras

# data[].attributes.body
Fill de Hera i Zeus i germà de Ares, Ilitia, Enió i Hebe. Va tenir diverses dones molt belles i vuit fills: Talia, Eucalia, Eufema, Filofrosine, Palikoi, Cabirs, Kabeirides i Eutenia.

Hefest era el déu del foc, del treball dels metalls, de la pedreria, de l'escultura i la forja, protector dels ferrers, els artesans, els escultors, els metalls i la metal·lúrgia. Per aixó és representat com un home lleig, suat, amb la barba nuada, el pit descobert, sempre treballant en la farga amb l'enclusa i el martell i envoltat pels seus ajudants els Ciclops.

La seva recidència era el Mont Olimp. En la mitologia grega, al cim d'aquesta muntanya hi havia la llar dels dotze déus olímpics, els més importants del panteó grec. L'Olimp era una ciutat amb portes, construïda per Hefest i habitada per Zeus i altres déus, i tenia una sala on es reunien no sols els deus de l'Olimp sinó també els que vivien a la terra i a la mar.

Es diu que Hera el va engendrar tota sola perquè estava gelosa de Zeus perquè havia portat al món Atena sense intervenció de cap dona.

Hefest és un déu coix i aquest defecte s'explica de diverses formes. La més comuna s'explica a la Ilíada, on diu que Hera i Zeus es van barallar a propòsit d'Hèracles, i Hefest va defensar la seva mare. Zeus el va llançar de l'Olimp agafant-lo d'un peu i es va estavellar a l'illa de Lemnos. Quan el van recollir els sintis, habitants de l'illa, Hefest gairebé no respirava. El van reanimar però el déu va quedar coix per sempre. Una altra versió diu que Hefest havia nascut coix, i que la seva mare, avergonyida, ho volia dissimular als ulls de les altres divinitats. Però a la fi el va fer fora de l'Olimp. El seu cos va caure al mar on dues nereides, Tetis i Eurínome, el van recollir i el van cuidar a l'illa de Lemnos durant nou anys, en una cova submarina. En aquest temps, el déu els va forjar i modelar una gran quantitat de joies, i sempre els va estar agraït per la bondat que havien tingut amb ell.

G.Alemán, C.Soler, N.Llença, P.Healy

# data[].attributes.body
És el déu de la Verema i el vi. Va ser un personatge important de la mitología grega. Dionis es considera fill de Zeus i Sémele, net de Harmonia i bisnet d'Afrodita. Es creu que va neixer a Tebas. Zeus va confiar el seu creixement a les ninfas de Nisa, que el van protegir en una cova.
Va descubrir el vi al agafar a la mateixa cova dos raïms que els va apretar.
Anava vestit amb una túnica. El toro, la serp i la hedra són signes característics d'ell.

Santi López- Liz, Magí Pascual, Yigit Abacci

# data[].attributes.headline
Exemple de la Profe; perquè us feu un idea...

# data[].attributes.subject
Exemple de la Profe; perquè us feu un idea...

# data[].attributes.body
Diana - Àrtemis
Era filla de Leto i Zeus i germana d'Apol·lo. És la deessa de la caça, la castedat i la lluna. Per això, se la representa sota el trets d'una caçadora jove, acompanyada d'un gos o un cérvol, amb  la típica túnica grega fins els genolls.

Els seus atributs són l'arc, la fletxa i la Lluna.
Els seus animals són el cérvol i els gossos de caça.

Va néixer a l'illa de Delos juntament amb el seu germà bessó Apol·lo, al qual va ajudar a néixer perquè Àrtemis nasqué abans que ell. És per això que també se la considera la deessa dels naixements.

# data[].attributes.body
En llatí Ceres. Era filla de Cronos i Rea. Germana i esposa de Zeus amb qui va tenir a Persèfone.
És la deessa dels cereals, l'agricultura, vivificadora del cicle de la vida i la mort, i protectora del matrimoni i la llei sagrada.

Els seus atributs són l'espiga de blat i la torxa. L'espiga representa l'agricultura i la torxa perquè se la venera com la portadora de les estacions, un subtil signe que demostra que era adorada molt abans de l'arribada dels olímpics.

Hades va raptar a la seva filla Persèfone i se la va endur al inframón. Demèter va sortir a buscar-la i tots els camps de la terra van quedar estèrils. Zeus va tenir que intervenir i va fer que Hades tornes a Persèfone sis mesos al any, moment en que Demèter es sent feliç i els camps floreixen. La resta de l'any Persèfone torna amb el seu marit en el Hades i els camps es tornen improductius.

Se la representa com a una dona sòbriament vestida i coronada             d' espiga que porta una torxa en la mà dreta i un feix d'espigues en l'esquerra.

Alejandra Cabrera, Pol Seriñana, Lucía Malet, Martí Gonzalez

# data[].attributes.body
Atena és la deesa de la saviesa i l'artesania. També podria dir-se que era deesa de la protección de la cuitas d'Atenes. Inclòs era la desea de la guerra, pero Ares tenia més poder que ella sobre aquest tema. Anomenada Minerva pels romans, tenia temples a les ciutadelles de diversos nuclis de'Esparta, Migara i Argos. Era una de les sis deeses principals del ''panteó'' grec.
Ella mai va tenir parella ni amant, per això sempre es va mantenir verge.

# data[].attributes.body
En la mitologia grega, Leto ("la oculta") és filla dels titans Ceo i Febe. Els seus dos fills eren Apol·lo i Artemisa. Junt amb la seva germana Asteria, eren deeses de la nit i llum del dia.

Estava adorada a Creta, a la ciutat de Dreros, on s'han trobat estatues d'ella i els seus fills, i això vol dir que segurament era la protectora de aquesta ciutat.

És majoritàriament coneguda per haver tingut dos fills amb Zeus (Apol·lo i Artemisa), és per això que normalmen està representada agafant els seus dos fills a coll.

Carlota Riera, Jan Garreta, Pau Ferret i Claudia Escoté