# data[].attributes.headline
The Happiness Myth: Ozgur Bolat at TEDxFulbright

# data[].attributes.subject
The Happiness Myth: Ozgur Bolat at TEDxFulbright

# data[].attributes.attachment_link.title
The Happiness Myth: Ozgur Bolat at TEDxFulbright

# data[].attributes.attachment_link.description
Özgür Bolat is a researcher and faculty member at Bahçeşehir Üniversitesi, a researcher at the Leadership for Learning Center at the University of Cambridge, a columnist at the Hürriyet Newspaper and a project coordinator at the Turkish Education Foundation. His Ph.D.

# data[].attributes.body
Hvad er lykke?

Lykke er en længere varig følelse

En evaluering af vores liv som en helhed

Rent biologisk sidder følelserne i to forskellige dele i hjernen

Måling af lykke foretages ved hjælp af en skala fra 1 - 10

Spørgsmålet "hvor tilfreds er du med dit liv som helhed?" eller "hvor lykkelig er du alt i alt?"

Passer med hjernescanninger

Passer med hvad venner siger

Passer med hvor meget folk smiler

Benytter ordet 'tilfreds', da lykkelig på engelsk er 'happy', og ved tilbage oversættelse til dansk, bliver det i steder ændret til 'glad'

Det er lettere at være glad end til lykkelig

Ordet 'tilfreds' er det samme på alle sprog, hvilket derfor forener betydningen

Tillid og lykke

Lykkeniveauet hænger sammen med hvor meget man stoler på folk og samfundet

På x-aksen - alle dem som siger "ja, man kan godt stole på andre mennesker

På y-aksen - det gennemsnitlige lykkeniveau

Jo højere tillid, jo større lykke

Grønne trekanter på grafen viser tidligere kommunistiske lande, som generelt er placeret lavere

Røde firkanter er Latinamerika, som underligt nok er placeret højt

# data[].attributes.body
Lykke + lande

# data[].attributes.body
To måder at tænke lykke

1. Hvad tror du lykke er? (Hvis man spørger hvad lykken er, to faktorer som spiller ind i svaret. Ting man ikke kan sige, og ting man bør sige)

Sociale normer, Eufori og affekt

1. Hvor lykkelig er du? (her spørger man bagom).

Hvem er de lykkelige?

Undersøger lykke på to niveauer

(Her skal man spørge på begge niveauer, for at vide hvad er det der er særlig for nogen befolkninger)

1. Individet

Hvorfor er nogle lykkeligere end andre?

1. Samfundet

Hvorfor er nogle samfund lykkeligere end andre?

Landeniveauer, kulturelt aspekt

De lykkeligste : De velfungerende rige demokratiske samfund. Hvorfor er Colombia placeret så højt?

De værste: diktatoriske fattige lande.

Lykken på landeniveau:

1. De hårde faktorer

-Rigdom

-Institutioner

-Handel

1. De bløde faktorer

-Tillid

-Indflydelse på eget liv

-Religiøsitet?

# data[].attributes.headline
Kritik af den positive psykologi (Brinkmann, Willig, Karpatschof m.fl.)

# data[].attributes.subject
Kritik af den positive psykologi (Brinkmann, Willig, Karpatschof m.fl.)

# data[].attributes.body
Christopher et al (2008)
- Universalisere kulturelle præferencer og idealer som om de var lige gode og anvendelige i enhver samfundsmæssig sammenhæng

- Positiv psykologi er på lige linje med retninger, den forsøger at gøre op med

- Værdier der knytter sig til særlige levemåder fremstilles som om de gælder for alle (uanset livsbetingelser)

- Forklarer menneskelig lidelse med, at vedkommende ikke havde en tilstrækkelig positiv holdning til tilværelsen

- Personlig vækst der er til gavn for markedet (kritik af forbrugersamfundet), selvhjælpsindustri frem for at løse reelle problemer

Brinkmann:
- Kritiserer selvhjælpsindustrien
- Selvafvikling (omfavner fire råd fra stoikerne)
1. Negativ visualisering
2. Glædes ved begrænsninger
3. Undertrykke følelser
4. Besinder sig på sin dødelighed

Karpatschof:
- Positiv psykologi har ikke et reelt fagligt grundlag
Emner, der undersøges (fx lykke + kærlighed) skal defineres teoretisk og forstås fænomenologisk, før man kan måle størrelsen på lykke + kærlighed
- En tendens til ikke at ville se negative realiteter i øjnene.
Mener, at den positive psykologi bør udvikle evne til også at omfavne det negative.

# data[].attributes.body
De lykkeøvelser som Seligmann og Lyubomirsky har foretaget er karakteriseret ved, at det er opgaver, som forsøgspersonen sættes i gang med at løse af forskeren. Nogle af de opgaver beskrives som at man skal visualisere og skrive om de bedste sider af sig selv, eller systematisk huske de lykkeligste livsbegivenheder.

# data[].attributes.body
Sonja part 2:
Hun er en kritiker af selvhjælps bøger til lykke.
Hun har lavet en selvhjælps til at undgå selvhjælpsbøger: "The Only Self-Help Book You'll Ever Need"
Subjektivt velvære.

# data[].attributes.headline
Seligman og Petersons Udvikling af de 24 positive karakteregenskaber samt de 6 dyder. (Figur 2 i "Positiv Psykologi og Lykke") 

# data[].attributes.subject
Seligman og Petersons Udvikling af de 24 positive karakteregenskaber samt de 6 dyder. (Figur 2 i "Positiv Psykologi og Lykke") 

# data[].attributes.body
Beskriver 6 dyder hos mennesket. Disse er dyder som retfærdighed, mod, visdom mm.

Under disse 6 dyder kommer Seligman og Petersons 24 positive karakteregenskaber til syne. Disse egenskaber er valgt fordi de fleste vil opfatte dem som særdeles værdifulde.  De 24 karakteregenskaber skal altså ses i relation til de 6 dyder.

Hvis vi tager dyden 'Visdom og Viden' som eksempel er tilhørende karakteregenskaber som følger: Kreativitet, Nysgerrighed, fordomsfrihed, lærelyst og visdom.

Disse underliggende karakteregenskaber bliver altså faktorer for de 6 dyder.

# data[].attributes.body
· Effektive metoder til at højne lykken· ·
Afprøvede de lykkeopfordrende øvelser med Seligman

# data[].attributes.headline
Præpresentanter og teori og begreber om lykke og positiv psykologi 

# data[].attributes.subject
Præpresentanter og teori og begreber om lykke og positiv psykologi 

# data[].attributes.body
Martin Seligman
Amerikansk psykolog, Grundlægger af positiv psykologi. Kommer frem efter 2.v.k, hvor man fokuserede på menneskers svagheder og psykiske sygdomme - mente at man havde glemt på menneskers styrker, dybder og positive tilstande

Lykken: H = S + C + V

H – personen vedvarende lykkeniveau
S – Den biologisk givne ramme / genetisk disposition ( 50%)
C – Livsomstændigheder: velstående demokrati eller fattigt diktatur, negative/positive livsbegivenheder, religiøst tilhørsforhold (10%)
V –faktorer, der er under viljens kontrol / omstændigheder man selv har indflydelse på ( 40 % - og det er denne del Seligman fokuserer på med positiv psykologi)

Seligmans øvrige antagelser :
Lykken afhænger af at man:
* Kommer til rette med og accepterer sin fortid
* Udvikler positive håb og forventninger (fremtiden)
* Fokuserer på nuet og oplever nuets glæder

Til træning/udøvelse heraf har Seligman udformet en række lykkebefordrende øvelser

Seligman: Teori om lykke
Lykken er en konstruktion med tre fløje:
Grundantagelse: lykke kan opløses i tre elementer, som vi vælger for deres egen skyld:

Positiv emotion = ‘Det behagelige liv’ – glæder, sanseoplevelser og positive følelser

Engagement = ‘Det engagerede liv’ –  flow/en måde at være tilstede på, at være opslugt, tiden går i stå, man glemmer sig selv

Mening – ‘Det meningsfulde liv’  - opleve en mening, der er større end  og ´rækker ud over selvet’

Målet ( det man måler på ) er: øget livstilfredshed  (  lykke opfattes som en følelse af positiv velvære, der kan måles med spørgeskemaer, og som det er muligt for den enkelte at øge ( Klassisk og moderne Psykologi, s. 152)

Seligman udviklede den oprindelige teori : Teori om autentisk lykke i  i slutningen af 1900’erne og starten af 2000 – senere har han videreudviklet teorien til en bredere Teori om trivsel

Barbara Federickson
Barbara Fredrickson er en vigtig person i etableringen af en teori om positive følelser

Positive følelsers rolle
Barbararas opfattelse af positive følelser: Åbnede, livsudvidende og liveudviklende
De negative følelser har en primær rolle i livstruende situationer, hvor man skal handle hurtigt og præcist.

Broaden-and-Build Theory of Positive Emotions

Har to hypoteser
1. Breddehypotese:
Hvis menneske oplever positive følelser, vil man opleve en bredere social tilgang samt handlen.
De positive følelsers åbne karakter vil udgøre en forskel mht. ens sociale karakter.
Hvis person oplever positive oplevelser, kan der forventes en række ønskelige følgevirkninger, der får personen til at tænke nye tanker, aktiviteter og relationer, der går ud over selve værdien (af den positive oplevelse)

2. Byggehypotesen
Positive oplevelser vil hobe sig op over til -> have varig opbyggende virkninger på personens ressourcer (bedre sundhed, større modstandskraft, øget viden og nye færdigheder)
Populær teori, men stadig ikke underbygget tilstrækkeligt af bevis

# data[].attributes.body
Ægte/naturlig lykke:

Den ægte lykke er det vi alle sammen stræber efter

Det vi oplever når vi får det vi gerne vil have

Den ægte lykke er resultat af en stræben efter en ydre kilde

Det er ofte penge, succes eller materielle goder

Syntetisk lykke:

Lige så virkelig og vedvarende som naturlig lykke

Er modsat ægte lykke

Det vi selv skaber, når vi ikke får det vi drømmer om

"Det var okay jeg ikke fik jobbet, gad alligevel ikke at arbejde under de forhold"

Kognitiv ændring

En form for trøst/forsvarsmekanisme  så man kan få det bedre

Giberts Tedtalk:

# data[].attributes.attachment_link.title
Dan Gilbert: Dan Gilbert spørger, "Hvorfor er vi glade?"

# data[].attributes.attachment_link.description
Dan Gilbert, forfatter af "Stumbling on Happiness", udfordrer ideen om, at vi er ulykkelige, hvis vi ikke får, hvad vi ønsker os. Vores "psykologiske immunsystem" får os til at føle os rigtigt glade, selv når ting ikke går som planlagt.

# data[].attributes.headline
Metoder og fokus inden for: Den positive psykologi, den humanistiske, den eksistentielle og mainstreampsykologi

# data[].attributes.subject
Metoder og fokus inden for: Den positive psykologi, den humanistiske, den eksistentielle og mainstreampsykologi

# data[].attributes.body
- Den positive psykologi kredser om studiet af den praktiske frembringelse af positive følelser, karakteregenskaber og institutioner som empiri.

- Den positive psykologi har det samme udgangspunkt som den humanistiske psykologi, der udviklede sig som retning i 1960’erne. Baggrunden for positiv psykologi er således den humanistiske psykologi, hvor den positive psykologis væsentligste opgave er at dokumentere den humanistiske psykologi og udvide traditionelle metoder.

- Den positive psykologi så først lyset tilbage i 1990’erne, hvor pioneren Martin Seligman præsenterede retningen.

De fire psykologiske retninger opfatter begrebet lykke på følgende måder:
1. Den positive psykologi:
- Lykke = en tilstand af subjektivt velvære
- Lykke kan måles med spørgeskemaer og hæves med bl.a. øvelser

2. Mainstreampsykologi:
- Lykke = behandles som mental sundhed og fravær af lidelse/problemer

3. Den humanistiske psykologi:
- Lykke = at realisere sine livsmål, optimering af evner, udfoldelse, emotionel tilstand af at være på toppen.

4. Eksistentiel psykologi:
- Lykke = en evne til at imødekomme verden, integrere både glæde og lidelse i livet, fri og munter sindsligevægt.

# data[].attributes.body
(Karpatschof teksten + Seligman (lectio dokument) "at lykkes"

1. At skrive et takkebrev
2. At skrive i en uge om tre ting fra dagen, som er gået godt
3. At skrive om en situation, hvor man var på toppen + de positive egenskaber man udfoldede
4. At finde 5 personlige styrkesider, og bruge dem på nye måder hver dag i en uge
5. samme som 4, men uden sidste del

# data[].attributes.attachment_link.title
Christian Bjørnskov - Verdens lykkeligste folk

# data[].attributes.attachment_link.description
Danskerne er de senere år blevet udråbt til verdens lykkeligste folk. Men hvad er lykke, hvordan måler man den, og hvordan kan man overhovedet tale om lykkeforskning? Foredraget giver en introduktion til lykkeforskningen og svarer på en række spørgsmål: Hvad taler man om, når man forsker i lykke, hvad skiller mere og mindre lykkelige mennesker, og hvorfor er nogle nationer som helhed lykkeligere end andre?

# data[].attributes.headline
Repræsentanter og teorier og begreber om lykke og positiv psykologi

# data[].attributes.subject
Repræsentanter og teorier og begreber om lykke og positiv psykologi

# data[].attributes.body
Hans Henrik Knoop
4 områder inden for positiv psykologi
1. Gode, meningsfulde institutioner
2. individuelle styrker
3. Trivsel (gennem positive emotioner)
4. Gode chancer for succes (lever vi op til standarden)

To slags processer for trivsel
- vækst (læring og kreativitet)
- balance

# data[].attributes.headline
Definitioner på begreber inden for lykkeforskning (aau's hjemmeside) 

# data[].attributes.subject
Definitioner på begreber inden for lykkeforskning (aau's hjemmeside) 

# data[].attributes.body
Lykke som livstilfredshed - det tilfredse liv

Internationale undersøgelser over lykkens fordeling mellem verdens lande = ofte på baggrund af målinger på befolkningernes livstilfredshed

Danskere er lykkeligste land - ifølge egen opfattelse

Ordet lykke opfattes som generel tilfredshed fremfor aktuel følelsesmæssig tilstand

Hedonistisk lykke - det nydelsesfulde liv

Kommer fra det græske "hedone" som betyder lyst

Forbundet med at søge at opnå maksimal nydelse og minimal lidelse

Den form for lykke vi oplever når vi føler os godt tilpas, er glade og trives

Når et menneske har den hedonistiske lykke som mål, forsøger han eller hun at få så mange nydelsesfulde oplevelser i tilværelsen som muligt - heraf navnet 'det nydelsesfulde liv'

Eudaimonisk lykke - det meningsfulde liv

Græske ord "eu" som betyder det gode og "daimonia" der stammer fra klassisk græsk filosofi og henviser til menneskets skæbne

Den form for lykke der forbindes med at have en god skæbne som menneske

Kan også oversættes til 'det gode liv'

Ikke kun følelsesmæssigt anliggende som den hedoniske -  involverer også menneskets refleksioner over sit liv, altså et kognitivt element med mening i centrum.

Har været forbundet med at gøre det gode, ikke blot for én selv, men også for fællesskabet

Møder vi også i buddhistisk forståelse af lykke

Mødes også i den livsfilosofiske opfattelse af lykke, hvor lykke forbindes med selvudfoldelse og selvhengivelse - bidrager til at finde mening i tilværelsen

Caroll Ryff's terori om lykke er herunder

Eudaimoniske lykke som mål =  gøre tilværelsen så meningsfuld som muligt - heraf navnet 'det meningsfulde liv.

Lykke som flow - Det engagerede liv

Flow lykke = nyere

Oprindeligt udviklet af Mihaly Csikszentmihalyi, men videreudviklet af mange andre forskere f.eks. Martin Seligman og Hans Henrik Knoop

Den form for lykke vi forbinder med udtryk som: lykkefølelse, lykkeglimt

Altså følelser i pludselig kan opleve i særligt berigende situationer

Flow og højdepunktsoplevelser

flow lykke som mål =  engagere sig så helt og fuldt i tilværelsen som muligt - heraf navnet 'det engagerede liv'.

Lykke som subjektiv tilværelse

Kombination af to ovenstående

subjektiv velvære = oversættelse af det engelske "Subjective well-being", ofte forkortet SWB

Persons oplevelse af behagelige følelser, fravær af negative følelser og en høj grad af livstilfredshed

Lykkemål der kombinerer lykke som nydelse og lykke som livstilfredshed

# data[].attributes.headline
Seligman og Petersons udvikling af  de 24 positive karakteregenskaber (fig. 2 Karpatschof)

# data[].attributes.subject
Seligman og Petersons udvikling af  de 24 positive karakteregenskaber (fig. 2 Karpatschof)

# data[].attributes.body
(Karpatschof teksten + Seligman (Lektio dokument) "At lykkes"

# data[].attributes.body
Svend Brinkmann
Rasmus Willig
Karpatschof m.fl

# data[].attributes.headline
Lykkeopfattelsen i fire psykologiske retninger 

# data[].attributes.subject
Lykkeopfattelsen i fire psykologiske retninger 

# data[].attributes.body
(fig.1 Karpatschof teksten)

# data[].attributes.headline
Metoder og fokus inden for :                  Den positive psykologi, den humanistiske, den eksistentielle og mainstreampsykologi

# data[].attributes.subject
Metoder og fokus inden for :                  Den positive psykologi, den humanistiske, den eksistentielle og mainstreampsykologi

# data[].attributes.body
(Karpatscof teksten fig. 3 Fire psykologiske retninger)

# data[].attributes.headline
Definitioner på begreber inden for lykkeforskningen (aau's hjemmeside)

# data[].attributes.subject
Definitioner på begreber inden for lykkeforskningen (aau's hjemmeside)

# data[].attributes.headline
Repræsentanter og teorier, og begreber om lykke og positive psykologi:

# data[].attributes.subject
Repræsentanter og teorier, og begreber om lykke og positive psykologi:

# data[].attributes.body
- Hans Henrik Knoop

- Christian Bjørnskov

- Barbara Frederickson

- Martin Seligman

- Sonja Lyubomirsky (kollega til Seligman)

- Dan Gilbert