# data[].attributes.body
Onni ja Kasper

# data[].attributes.body
Enni ja Helmi H 8A

# data[].attributes.body
Aada, Helmi s ja Anni
8A

# data[].attributes.body
Axel ja Kaisla

# data[].attributes.body
Luukas ja Martta 8b

# data[].attributes.body
carla, neo

# data[].attributes.body
peik, kevät

# data[].attributes.body
Lilja ja Jesse 8B

# data[].attributes.body
Tekijät:Emil ja Ella

# data[].attributes.body
Riina ja Joel 🦆

# data[].attributes.body
Lumi & Eero

# data[].attributes.body
Daniel,Eikka,Claudia

# data[].attributes.body
Tuore kangasmetsän maaperä on moreenia. Maaperässä on kohtalaisesti ravinteita, ja kosteus siellä on kosteaa. Pohjakerroksessa kasvaa kerros sammalta ja jäkälää. Kenttäkerroksessa kasvaa esim. oravanmarjaa, metsämaitikkaa, mustikkaa ja puolukkaa. Päälaji siellä on kuusi, ja siellä kasvaa myös haapaa ja koivuja. Valon määrä pohjakerroksessa on vähäinen. Tuoreet kangasmetsät ovat usein sekametsiä.

# data[].attributes.body
Tuoreessa kangasmetsässä on moreenipohja, eli hiekkaa, multaa ja soraa. Pohjakerroksessa kasvaa kerrossammalta ja jäkälää kivien ja kantojen päällä. Kenttäkerroksessa kasvaa mustikkaa, oravanmarjaa, kieloja ja kultapiiskuja. Puukerroksessa kasvaa pihlajaa, kuusia, koivuja, katajia sekä mäntyjä ja haapoja. Tuore kangasmetsä on sekametsä.
(Aada, Helmi H ja Setrik)

# data[].attributes.body
Lehtometsiä syntyy runsasravinteisille ja kosteille alueille. Lehto ei ole välttämättä lehtimetsää, sillä valtapuuna voi olla myös kuusi. Hajotuksen tuloksena maalaji koostuu pääosin mullasta. Lehto on erityisen arvokas elinympäristö sen runsaille eliölajeille.
Pohjakerroksessa kasvaa esim. sinivuokkoa, valkovuokkoa, käenkaalia ja sudenmarjaa. Sammalia taas näkee kaatuneiden puiden rungoilla, kannoilla ja kivillä. Lehdoissa tapaa enemmän pensaslajeja, kuin kangasmetsien pensaskerroksessa esim. lehtokuusama, koiranheisi ja pähkinäpensas.
Etelä-Suomen lehdoissa kasvaa myös jaloja lehtipuita kuten metsälehmus, saarni, tammi, vaahtera ja vuorijalava.

(Alina, Rosa, Jesper)

# data[].attributes.body
Maaperä koostuu sorasta ja hiekasta, jolloin siellä on vähän ravinteita. Sen pääpuulaji on mänty. Myös kuusi ja rauduskoivu kasvaa kuivassa kangasmetsässä. Kuiva kangasmetsä on valoisa. Kenttäkerroksessa kasvaa paljon kuivakko- ja valokasveja. Jäkälät, kuten poronjäkälä ovat yleisiä kuiva kangasmetsän pohjakerroksessa.

# data[].attributes.headline
Tuore kangasmetsä (Martta, Lilja, Jesse ja Neo)

# data[].attributes.subject
Tuore kangasmetsä (Martta, Lilja, Jesse ja Neo)

# data[].attributes.body
1. Tuoreen kangasmetsän maalaji on moreeni. Se sisältää vain kohtalaisesti ravinteita ja sen kosteustaso on kostea.
2.Pohjakerroksessa on vain vähän valoa. Eikä siellä kasva juuri mitään sen varjoisuuden vuoksi.
3. Kenttäkerroksessa on myös varjoisaa. Tästä syystä siellä myös kasvaa varjokasveja kuten esimerkiksi oravanmarjoja ja ketunleipää.
4. Pensaita on vain vähän ja pääpuu on kuusi. Koko metsä on hyvin varjoisa, kuusien alhaalla riippuvien oksien vuoksi.

# data[].attributes.body
Peik, Axel, Kevät ja Kaisla

Tuoreessa kangasmetsässä kasvaa kuusia, katajoita, pihlajia, mustikoita, oravanmarjoja ja kasveja mitkä ovat sopeutuneet varjoissaan kasvupaikkaan
Maalaji on Moreeni ja siellä on hyvin kosteaa.
Valtapuu on kuusi.
Kuusen latvus läpäisee huonosti valoa.

# data[].attributes.body
Emil, Ella, Penny

Kuivan kangasmetsän lajistoon kuuluu kasveja jotka kestävät kuivuutta. Lajeja: Mänty,kanerva,puolukka, oravanmarja, mustikka, kataja ja palleroporonjäkälä. Maaperä: hiekka/sora. Kuivassa kangasmetsässä karikekerros (eli päällimmäinen maakerros joka muodostuu kuolleista pudonneista lehdistä)on ohut ja vesi menee päälimmäisesestä kerroksesta läpi. Ravinteita on vähän sillä hajoittjien määrä on vähäinen. Vähien ravinteiden takia kasvilajeja on vähän ja siksi myös eläin lajit ovat vähäisiä

# data[].attributes.body
lehtometsässä kasvaa paljon lehtipuita sekä kevätkukkijoita ja varjokasveja. maaperä on multa tai savi. metsässä maaperä on kostea ja ravinteikas.keväisin valoisuutta on paljon ja kesällä vähemmän. lajistoa: koivu,  tervaleppä, haapa, metsäorvokki, vanamo, metsäkastikka, sinivuokko, oravanmarja.

# data[].attributes.body
Tatu, Daniel, Sara & Lumi

Lehdot syntyvät runsasravinteisille ja kosteille paikoille.
Maaperä on multaa tai savea.
Keväällä ennen lehtien puhkeamista lehdon pohjakerros saa runsaasti valoa, jota voivat käyttää hyväkseen kevätkukkijat, kuten valko- ja sinivuokko. (kasvia ei ole kuvassa)
Puidenlehtien puhjettua valon määrä vähenee, jolloin kenttäkerroksen kukkaloisto hiipuu. Syksyllä lehtipuista varisee maahan paljon lehtiä, joten hajottajia lehdoissa on runsaasti. Hajotuksen tuloksena syntyy ravinteikasta multaa.
Pohjakerroksessa sammalille ei jää juuri valoa, sillä kenttäkerroksen ruohoja ja lehtikarikkeita on runsaasti. Sammalia on kuitenkin kaatuneiden puiden rungoilla, kannoilla ja kivillä. Jäkäliä kasvaa lähinnä vain rungoilla.
Lehdon kenttäkerros on monimuotoinen. Varpuja on vähän kun taas ruohovartisia kasveja on enemmän ja yleisimmin. Käenkaali ja sudenmarja ovat tyypillisiä lehdon kasveja sini - ja valkovuokon lisäksi.
Kosteissa lehdoissa kasvaa suuria saniaisia, kuten metsäalvejuurta. Lehdon tyypillisiä puulajeja ovat kuusi, rauduskoivu ja haapa. Etelä-Suomessa lehdoissa kasvaa usein myös jaloja lehtipuita. (Esim. metsälehmus, saarni, tammi, vaahtera ja vuorijalava.)

# data[].attributes.body
Ryhmä: Joel, Emeliina, Aida, Elias

Kasvilajeja:

Oravanmarja, metsämaitikka, puolukka, pihlaja, kuusi, mustikka, metsäimarre, kevätpiippo, kanerva, metsätähti, Vanamo, haapa, Talvikki, ketunleipä ja koivu.

Maalaji: moreeni

Ympäristötekijät: kosteaa, kohtalaisesti maaperän ravinteita, vähän valoa, varjokasveja.

# data[].attributes.body
Tuoreenkangasmetsän lajistoa: Puolukka, oravanmarja, metsäimarre, vanamo, metsätähti ja kuusi.

Maaperän maalaji: Mooreeni, eli soraa ja multaa

Tuoreessa kangasmetsässä on kosteaa ja paljon ravinteita.

Kuusen latvus on niin korkea, että se läpäisee huonosti valoa joten kenttäkerroksen kasvien pitää sopeutua varjoissa kasvupaikkaan.

Pohjakerroksessa on paljon sammalia. Kerrossammal on tyypillinen metsän sammalaji.

Yleisimmät pensaslajit ovat kataja ja pihlaja.

# data[].attributes.body
Kuivakangasmetsä
Pohjakerros on hiekkaa ja soraa josta vesi pääsee helposti läpi. Ravinteita on todella vähän. Sieel äkasvaa poronjäkälää
Puukerros on harva joka on osa syy kuivuuteen, pääpuulaji on mänty, mutta siellä on myös kuusia ja rauduskoivuja.
Kenttäkerroksen lajeja on mustikka, kallioimarre, metsälauha, kultapiisku, kanerva.

# data[].attributes.headline
Kuiva kangasmetsä Aaro, Heta, Kristian, Leona 8F

# data[].attributes.subject
Kuiva kangasmetsä Aaro, Heta, Kristian, Leona 8F

# data[].attributes.body
1 Kuusi, Hieskoivu, Rauduskoivu, Harmaaleppä, Mustikka, Oravanmarja, Metsätähti, Vanamo

2 Maaperän maalaji on hiekkaa tai soraa

3 Maaperässä ravinteita löytyy niukasti

4 Maaperä on kuiva

5 kenttäkerroksen kasveilla on paljon valoa

# data[].attributes.body
TUORE KANGASMETSÄ

Tyypillisiä lajeja:
Kuusi
Hieskoivu ja rauduskoivu
Harmaaleppä
Mustikka
Oravanmarja
Metsätähti
Vanamo
Käenkaali, ketunleipä
Metsäalvejuuri
Riidenlieko
Kerrossammal
Sulkasammal

Tuoreen kangasmetsän maaperä on moreenia, savea tai hienojakoista hietaa.

Tuoreessa kangasmetsässä on kosteaa ja ravinteikasta maaperää. Yleisen lajin kuusen latvojen läpi pääsee vain vähän valoa, joten kenttäkerros on varjoisa kasvupaikka.

Ahmed, Tuana ja Maria.

# data[].attributes.headline
kuiva kangasmetsä (ryhmä 1, Elvira, Aura ja Ruut)

# data[].attributes.subject
kuiva kangasmetsä (ryhmä 1, Elvira, Aura ja Ruut)

# data[].attributes.body
1. Kuivan kangastyypin tyypillisiä lajeja puukertoksessa ovat mänty, kuusi, kataja, rauduskoivu ja pihlaja. Pääpuulajina toimii kuitenkin useimmiten mänty. Kenttäkerroksessa on kanerva, puolukka, metsälauha, kangasmaitikka ja kultapiisku. Pohjakerroksessa on seinäsammalta, kynsisammalta, poronjäkälää, pallero- eli keräporonjäkälää ja hirvenjäkälää.
2. Kuivan kangasmetsän maalji on hyvin vettä läpäisevää, se voi olla esimerkiksi hiekkaa tai soraa.
3. Kuivissa kangasmetsissä hajottajia on vähän, joten ravinteet vapautuvat käyttöön hitaasti. Koska ravinteita ei ole paljoa, myös eläimistö on vähäistä.
4. Maaperä on kuivaa kuivan kangasmetsän nimen mukaisesti. Maaperän hiekka tai sora läpäisee vettä nopeasti.
5. Kuivissa kangasmetsissä usein vallitseva mänty päästää valoa hyvin latvustostaan läpi, joten kenttäkerros on valoisa, eivätkä sen kasvit ole tottuneet varjoon.

# data[].attributes.body
Kuivan kangasmetsän pääpuulaji on  usein mänty.

Myös kuusi ja rauduskoivu kasvavat  kuivassa kangasmetsässä.

Koska männyn latvus läpäisee hyvin valoa, kuivat kangasmetsät ovat valoisia kasvupaikkoja.

Maalaji kuivassa kangasmetsässä voi olla esimerkiksi hiekka tai sora.

Metsän karikekerros on ohut ja koostuu neulasista.

Kuivassa kangasmetsässä hajottajien määrä on vähäinen joten ravinteita vapautuu kasvien käyttöön melko hitaasti.

Koska ravinteita on vähän, kasvilajisto on niukkaa.

Jäkälät ovat yleisiä metsän pohjakerroksessa.

Sammalia on myös runsaasti.

Kenttäkerroksessa kasvaa puolukka ja kanerva.

Muita kenttäkerroksen lajeja ovat esimerkiksi kangasmaitikka, kultapiisku ja metsätähti.

Julianna,
Anna ja Jason

# data[].attributes.body
Tuoreet kangasmetsät syntyvät yleensä moreeni- ja savimaille, koska niiden vedenpidätys kyky on hyvä, joten kasvien juurilla on enemmän käytössään olevia ravinteita sekä vettä.
Tämän takia näissä metsissä on paljon kenttäkerroksen kasveja. Suurin osa kasveista on varjokasveja koska metsän pohjalle ei riitä paljoa valoja. Pää puulaji on kuusi, mutta sen lisäksi tuoreissa kangasmetsissä kasvaa myös esim. Haapoja, koivuja sekä mäntyjä. Myös kerrossammal on yleinen sammal tuoreissa kangasmetsissä.

Liina 8E, Arttu 8A

# data[].attributes.body
Tuoreen kangas metsän maaperä on usein moreenia tai hienojakoista hietaa, joka pidättää itsessään hyvin vettä ja ravinteita. Tuoreen kangasmetsän pääpuulaji on kuusi, jonka latvus läpäisee huonosti valoa, joten kenttäkerroksen kasvien pitää sopeutua varjoisaan paikkaan. Tuoreessa kangasmetsässä on enemmän kasvi- ja eläinlajeja kuin kuivalla kangasmetsällä ja pohjakerroksessa paljon sammalia.
Elina, Vanessa ja Elsa

# data[].attributes.body
Lehdossa on paljon lehtipuita ja vähän sammalia. Lehto ei siltikään ole välttämättä lehtimetsä, siellä voi kasvaa myös kuusia varsinkin pohjois-suomessa. Lehdon kenttäkerros on monimuotoinen.

Sofiat ja Ines

# data[].attributes.body
Kuivan kangasmetsän pääpuulaji on mänty. Maalaji on yleensä hiekkaa tai soraa. Kuivassa kangasmetsässä on valoisampaa ja kuivempaa kuin tuoreessa kangasmetsässä ja lehdossa. Pohjois-Suomessa on enemmän kuivia kangasmetsiä kuin etelä-Suomessa. Tekijät Joel, Miikka ja Nelli

# data[].attributes.body
Kuivan kangasmetsän pääpuulaji on mänty. Kuivan kangasmetsän maapinta on moreenia tai hiekkaa. Kuivat kangasmetsät ovat ovat valoisia , koska mäntyjen oksat ovat latvassa. Kuivien kangasmetsien yleisimmät kasvit ja puut ovat mänty, puolukka ja poronjäkälä.
Tehnyt : Joonas, Aleksi ja Hertta.

# data[].attributes.body
Maalaji on moreeni, jonka vedenpidätyskyky on hyvä. Moreeni sisältää kohtalaisesti ravinteita ja kosteutta on runsaasti. Pohjakerroksessa on paljon sammal-lajeja, esim. Kerrossammal, karhunsammal,seinäsammal ja kynsisammal. Kenttäkerrokseen kuuluu esim. mustikka, oravanmarja, metsäimarre, metsätähti, vanamo, metsälauha , maitikka ja metsäkorte. Pensaskerroksessa koostuu puuntaimista esim. kataja ja pihlaja. Puukerroksessa ovat esim. kuusi, mänty, haapa, koivu ja pihlaja. Valon määrä pohjakerroksessa on vähäinen kuusien runsaan määrän takia. Tuoreessa kangasmetsässä on myös enemmän eläinlajeja kuin kuivassa kangasmetsässä.

Tekijät: Veera ja Kivi

# data[].attributes.body
• Pohjakerros: lehtosammal
• Kenttäkerros: sinivuokko, kielo, valkovuokko ketunleipä
• Pensaskerros: lehtokuusama, koiranhiesi
• Puukerros: lehtipuut esim. lehmus, saarni, tammi, vaahtera ja vuorijaava

Tehnyt: Sonja, Ada ja Saaga 8A

# data[].attributes.body
Maaperä: multa
Puut: kuusia, mäntyjä
Kasveja: sudemarja, metsätähti, oravanmarja, metsäimarre, kallioimarre, karhunsammal, seinäsammal, maitikka...
Ympäristötekijöitä: vähän valoa, paljon kosteutta

Saga, Tara ja Sara

# data[].attributes.body
Kuiva Kangasmetsä

Maaperä: maaperä on soraa ja hiekkaa

Puut: mänty

Kasvit: kultapiisku, puolukka, kallioimarre, Kanerva.

Kuvaan kuuluu myös
jäkälää

Tekijät : Emmi ja Samu 8A

# data[].attributes.body
Tuore kangasmetsä

Tuoreen kangasmetsän maalaji on useimmiten moreeni ja savi. Siellä on siis kosteaa. Pääpulaji on kuusi, mutta tuorekangasmetsistä löytyy usein myös haapoja, mäntyjä ja koivuja. Pohjakerroksessa on paljon kerrossammalta. Kenttäkerrosta hallitsee mustikka. Pensaslajeista yleisimmät ovat kataja ja pihlaja.
Tehnyt: Erin, Ella ja Veeti

# data[].attributes.body
maaperä koostuu mullasta tai savesta. Pohjakerroksessa on paljon ruohoja, eikä niinkään sammalta. Kenttäkerroksessa ei ole varpukasveja. Suurin osa kenttäkerroksen kasveista on kevätkukkijoita, eli ne kukkivat jo keväällä. Lehdossa on pensaita, esim. pähkinäpensaita. Puukerroksessa on tyypillisesti kuusia, rauduskoivuja ja haapoja. Myös jaloja lehtipuita esiintyy lehdossa. Lehdon multa on ravinteikasta, joten siellä elää paljon eliölajeja.
Tehnyt: Sanni, Arvi ja Sabina

# data[].attributes.body
Kuivan kangasmetsän maaperä koostuu hiekasta ja sorasta. Pohjakerroksessa näkyy poronjäkälää ja seinäsammalta. Kenttäkerroksessa on kuivakko- ja valokasveja esim. kanerva ja puolukka. Pää puulaji on mänty. Metsä on kuiva, koska kaikki vesi menee sorasta ja hiekasta läpi eivätkä jää kasvien käyttöön. Siellä on myös paljon valoa ja vähän ravinteita maaperässä. Lauri, Nella ja Sofia

# data[].attributes.body
Tuore kangasmetsän on hyvin varjoisa. Siellä on kosteampaa kuin muissa metsätyypeissä. Tuoreet kangasmetsät syntyvät useimmiten moreeni- ja savimaille. Pohjakerroksessa on paljon sammalta, tunnetuin niistä on kerrossammal. Kenttäkerroksessa meillä on puolukkaa, metsäimarretta, vanamoa, mustikkaa sinivuokkoa ja sudenmarjaa. Pensaskerroksesta löytyy pihlajaa. Tuoreen kangasmetsän pääpuulaji on kuusi ja siellä on enemmän kasvi- ja eläinlajeja kuin kuivalla kankaalla.  Tekijät: Darja, Anna-Maria, Kristo