# data[].attributes.body
Biomasse

Biomasse er en fælles betegnelse for al det organiske stof, der dannes ved planternes fotosyntese med solen. Biomasse i form at træ var menneskets oprindelige og første kilde til lys, varme og madlavning, og biomasse er stadig den vigtigste form for vedvarende energi.

# data[].attributes.body
Solkraft med elanlæg der suger energien til sig er en anden mulighed for at skabe energi der ikke forurener.

solfangerne omdanner solens stråler til energi og det kan producere varmt vand, det er en dyr teknik dog er det godt i længden.

Solen er god da den altid vil være der og den ikke skal produceres dog er det en ulempe at der ikke altid vil være godt vejr og at der ofte fx i danmark er overskyet.

# data[].attributes.body
Atomkraft producerer 16 procent af jordens energi, fordelen ved atomkraft er at man kan skabe store mængder strøm uden at skabe drivhuseffekt.

Risikoen og ulemperne er at der kan ske store ulykker og der er radioaktivt affald som ikke bliver nedbrudt/afskaffet ordentligt. Atomkraft er heller ikke en vedvarende energikilde

# data[].attributes.headline
Ikke fornybare energityper (ikke vedvarende energi)

# data[].attributes.subject
Ikke fornybare energityper (ikke vedvarende energi)

# data[].attributes.body
Kernekraft, fossile brændsler - kul, olie, gas
Dannet ved organisk materiale som er begravet under gunstige forhold.

# data[].attributes.body
CO2 neutrale, vindkraft, vandkraft, bølgeenergi, solenergi, geotermisk energi, biobrændsel

# data[].attributes.body
Primær indvindingsmetode er den mest almindelige og brugte metode for at få olien op, der går dog desværre bare meget olie til spilde. Det er fordi kalken ikke er særlig porøs og derfor har olien svært ved at komme hen til borerøret som suger olien op. Der er kun en indvindingsprocent på 5% og det er derfor der går meget til spilde. Heldigvis findes der nu nye metoder, der er også den sekundære indvindingsmetode, hvor man borer ned i reservoirbjergarten og bøjer røret under tryk så der kommer forgreninger ud fra det samme borehul. Man laver også en injektion af vand som gør at olien bliver skubbet tættere på borerøret, hvilket før det nemmere at få olien op. Dette er en af de mest succesfulde metoder da der kommer ca 30% olie op. Der finder også den tertiære indvindingsmetode som er en ny smart metode, hvor man ændrer på oliens egenskaber ved injektion af CO2 som gør olien mere luftig og derfor mere strømmende og nemmere at suge op. I den tertiære indvindingsmetode er der ca 70% af olien der kommer op.

# data[].attributes.body
Reserven - det der pt. kan betale sig at indvinde

Ressource - det man forventer der er

Olien bliver dannet i et olievindue hvor det organiske materiale bliver omdannet til olie. I olievinduet er der ca 100 grader, som er den gode temperatur til oliedannelse, da det er der hvor det organiske materiale bliver varmet op i kildebjergarten. Oliefælder er noget olien støder på, på vejen videre op. Oliefælder er i reservoirbjergartområderne hvor der er porøst og permeabelt, som hindrer olien i at komme videre. Der findes derfor store områder i reservoirbjergarten med meget olie.

Porøsitet er hvor meget væske en bjergart kan indeholde og permeabilitet er hvor nemt en væske kan trænge igennem en bjergart. Så jo højere porøsitet og permeabilitet der er jo hårdere er det for olien at komme igennem, og nemmere for bjergarten at holde olien inde.

# data[].attributes.body
Kildebjergarten er den ældste af disse 3 bjergarter, der er meget organisk materiale i denne bjergart og høj porøsitet og høj permeabilitet. Bjergarten består af kalksten, skiffer og ler. Reservoirbjergart er den næstældste og næstyngste af disse 3 bjergarter, denne bjergart består af kalk og sandsten og har ikke meget organisk materiale, bjergarten har også høj porøsitet og permeabilitet. Olien bliver også opbevaret i reservoirbjergarten. Seglbjergart er den yngste af disse 3 bjergarter, denne bjergart har heller ikke meget organisk materiale men består af kalksten, lersten og salt-lag, denne bjergart har lav porøsitet og lav permeabilitet. Saltbjergarten forsegler også olien.

# data[].attributes.body
- Energi findes i mange former.
- Fælles for dem alle er, at de aldrig kan forsvinde, men de kan ændre form og omdannes til andre energiformer.
- Vi kan ikke udnytte alle energiformer lige let, og derfor siger vi, at der kan gå energi tabt, selvom den bare ændrer form.

# data[].attributes.body
- Joule
- kilo-watt
- toe (tons olie ækvivalenter)

# data[].attributes.body
- Man kan ikke se energien direkte, men vi kan se, hvad den kan.
- Den kan skabe varme i hjemmet, lys i pæren og varme dit ansigt på en sommerdag.
- Når du  kaster en bold, bliver energien i dine muskler omdannet til bevægelsesenergi i bolden.
- Vi kan omdanne energi fra én form til en anden, men vi kan ikke skabe den som solen kan.

# data[].attributes.body
- Noget der udfører et arbejde
- Bevægelse eller varme