# data[].attributes.headline
didaktika, u njenom današnjem znaĉenju, upotrijebio veliki ĉeški pedagog i reformator Jan Amos Komensky koji piše svoje djelo “Velika didaktika” (“Didacta Magna”) u kojem je obrazloţio sva znaĉajna pitanja didaktike. Ovo je djelo prevedeno na gotovo sve jezike svijeta. Za Komenskog didaktika je umjetnost da se svakoga sve nauĉi (“omnes omnia omnio”). Njegova ostala djela su “Svijet slika” (“Orbis sensualis pictus”) te “Materinska škola”. Komensky pripada pravcu pedagoškog naturalizma, tj. uzima prirodu djeteta kao polazište odgoja (suprotno: teorija oblikovanja (tabula rasa)), a predstavnik je i pedagoškog senzualizma (ništa nije u razumu što prije nije bilo u osjetilima). Komensky je i tvorac osnovne škole ili, kako je on naziva, materinske škole.Osnovna je škola namijenjena svoj djeci, a obrazovati i odgajati se trebaju svi, da bi dobili sve ljudske humane karakteristike i pribliţili se bogu. To je škola za koju nije potrebno nikakvo prethodno obrazovanje (elementarna škola), škola koja je na materinskom jeziku i općeobrazovna škola. U didaktici Komensky je tvorac predmetno-razredno-satnog sustava nastave.

# data[].attributes.subject
didaktika, u njenom današnjem znaĉenju, upotrijebio veliki ĉeški pedagog i reformator Jan Amos Komensky koji piše svoje djelo “Velika didaktika” (“Didacta Magna”) u kojem je obrazloţio sva znaĉajna pitanja didaktike. Ovo je djelo prevedeno na gotovo sve jezike svijeta. Za Komenskog didaktika je umjetnost da se svakoga sve nauĉi (“omnes omnia omnio”). Njegova ostala djela su “Svijet slika” (“Orbis sensualis pictus”) te “Materinska škola”. Komensky pripada pravcu pedagoškog naturalizma, tj. uzima prirodu djeteta kao polazište odgoja (suprotno: teorija oblikovanja (tabula rasa)), a predstavnik je i pedagoškog senzualizma (ništa nije u razumu što prije nije bilo u osjetilima). Komensky je i tvorac osnovne škole ili, kako je on naziva, materinske škole.Osnovna je škola namijenjena svoj djeci, a obrazovati i odgajati se trebaju svi, da bi dobili sve ljudske humane karakteristike i pribliţili se bogu. To je škola za koju nije potrebno nikakvo prethodno obrazovanje (elementarna škola), škola koja je na materinskom jeziku i općeobrazovna škola. U didaktici Komensky je tvorac predmetno-razredno-satnog sustava nastave.

# data[].attributes.headline
Дидактика (од грч. διδάσκ

# data[].attributes.body
Дидактика (од грч. διδάσκειν —- подучавати) је педагошка дисциплина која се бави проблемом наставе у најширем смислу. Циљ дидактике је да открије принципе и законе успешне наставне делатности (задаци, програм, методи), како би практично унапредила процес образовања

# data[].attributes.headline
Osnovne determinante cilja i zadataka vaspitanja:                         društvena zajednica, karakter ljudskog rada, sistem vrednsti, ideološka i politička shvatanja, saznanja o čoveku i njegovoj ličnosti, društvena tradicija, razvijenost pedagoške nauke i sistema vaspitanja i školstva, potrebe, interesi, zelje i ambicije samih ličnosti koje se vaspitavaju.

# data[].attributes.subject
Osnovne determinante cilja i zadataka vaspitanja:                         društvena zajednica, karakter ljudskog rada, sistem vrednsti, ideološka i politička shvatanja, saznanja o čoveku i njegovoj ličnosti, društvena tradicija, razvijenost pedagoške nauke i sistema vaspitanja i školstva, potrebe, interesi, zelje i ambicije samih ličnosti koje se vaspitavaju.

# data[].attributes.headline
Cilj vaspitanja: odgovara na pitanje sta želimo, a zadaci vaspitanja odgovaraju na pitanja sta treba da uradimo da bi taj cilj ostvarili. Na formulisanje ciljeva i zadataka vaspitanja utiču opšti i posebni ciljevi  konkretnog društva u kome se vaspitanje odvija. Oni determinišu cilj vaspitanja i transformisani ulaze u njega. To su najčešće individualni i društveni ekonomski, naučni, ideološki, religijski, nacionalni, ciljevi veani za građansko ponašanje itd. 

# data[].attributes.subject
Cilj vaspitanja: odgovara na pitanje sta želimo, a zadaci vaspitanja odgovaraju na pitanja sta treba da uradimo da bi taj cilj ostvarili. Na formulisanje ciljeva i zadataka vaspitanja utiču opšti i posebni ciljevi  konkretnog društva u kome se vaspitanje odvija. Oni determinišu cilj vaspitanja i transformisani ulaze u njega. To su najčešće individualni i društveni ekonomski, naučni, ideološki, religijski, nacionalni, ciljevi veani za građansko ponašanje itd. 

# data[].attributes.body
Obrazovanje nije priprema za život ono je sam život.
Djui

# data[].attributes.body
Pragamtična škola- korisna znanja za svakodnevne situacije. Škola koja priprema za život u društvu i buduće društvene uloge. Otvorena škola - Život ulazi u škola i škola ulazi u život. Socijalno angažovana škola- menjanje društvenih odnosa.

# data[].attributes.body
-Kognitivisičke (akademske) cilj: usvajanje prenošenje znanja (enciklopedističke),  razvoj intelektualnih sposobnosti (progresivističke), reprezentativni fond znanja i sposobnost (izbalansirana kognitivistička orijentacija)                                                  -Humanističke (personalističke) cilj: razvoj individualnih potencijala i afektivni razvoj,  (humanistički i liberalni individualizam),                                              -Bihejvioristčke (tehnologistčke) cilj proizvođenje odgovarajućeg ponašanja. -Interakticionističke (socijalno-aktivistčke) koncepcije cilj: razumevanje prirodnih i društvenih pojava i odnosa, razvoj socijalnih kompetencija.

# data[].attributes.body
Osnovno značenje. Učešće u donošenju odluka vezsnih za probleme koji su od vitalnog značaja za decu. ali i stvaranje preduslova za praktikovanje procesa u kojem dete učestvuje u odlučivanju. Proces u kome dete može da izrazi svoje mišljenje koje će biti uzeto u obzir i da preuzima aktivnosti u vezi sa stvarima kojega se tiču.

# data[].attributes.body
Uči da misle. Ukazuje na alternative. Razjašnjava, navodi na preispitivanja. Formira lićnu odgovornost. Omogućava različit razvoj.

# data[].attributes.headline
Elementi i pretpostavke saradnje:                                                           zajednički cilj, zajednička delatnost, međusobno pomaganje, podela uloga i odgovornosti, partnerski odnos, kooperativne veštine i stavovi učenika...

# data[].attributes.subject
Elementi i pretpostavke saradnje:                                                           zajednički cilj, zajednička delatnost, međusobno pomaganje, podela uloga i odgovornosti, partnerski odnos, kooperativne veštine i stavovi učenika...

# data[].attributes.body
Partnerski odnos: ravnopravnost, komplementartnost, kompetentnost, autentičnost, demokratičnost.

# data[].attributes.headline
Refleksivna praksa objedinjuje razmišljanje i delovanje.                  Refleksivni praktičar je nastavnik koji deluje u praksi i promišlja svoju praksu. Praktičar koji svoje delovanje zasniva na istraživanju i kritičkom promišljanju sopstvenog delovanja u kontekstu, koji sagledava praksu iz različitih perspektiva , zasniva je polazeći od okrivanja i razumevanja sopstvenih pretpostavki  ali i okolnosti u kojima se ona odvija, koji razvija i menja svoju praksu i okolnosti koje su za nju značajne. 

# data[].attributes.subject
Refleksivna praksa objedinjuje razmišljanje i delovanje.                  Refleksivni praktičar je nastavnik koji deluje u praksi i promišlja svoju praksu. Praktičar koji svoje delovanje zasniva na istraživanju i kritičkom promišljanju sopstvenog delovanja u kontekstu, koji sagledava praksu iz različitih perspektiva , zasniva je polazeći od okrivanja i razumevanja sopstvenih pretpostavki  ali i okolnosti u kojima se ona odvija, koji razvija i menja svoju praksu i okolnosti koje su za nju značajne. 

# data[].attributes.headline
Refleksivni praktičar                                                                                               Ne postoji jedinstveno razumevanje refleksivne prakse i načina obrazovanja za refleksivnog praktičara, kao ni metodologije istraživanja ovog problema. Načini razumevanja smisla i značenja refleksivne prakse i delovanja nastavnika kao refleksivnog praktičara, brojni su i neretko veoma različiti.                                                           Osnovno značenje moguće je naslutiti iz smisla konstitutivnih pojmova: Refleksija + Praksa                                                                   Refleksija –kao ozbiljno razmišljanje, kontemplacija, i                      Praksa –kao aktivnost i delovanje (Radulović, 2011.).                    Refleksivni praktičarje onaj koji misli o onome što radi!

# data[].attributes.subject
Refleksivni praktičar                                                                                               Ne postoji jedinstveno razumevanje refleksivne prakse i načina obrazovanja za refleksivnog praktičara, kao ni metodologije istraživanja ovog problema. Načini razumevanja smisla i značenja refleksivne prakse i delovanja nastavnika kao refleksivnog praktičara, brojni su i neretko veoma različiti.                                                           Osnovno značenje moguće je naslutiti iz smisla konstitutivnih pojmova: Refleksija + Praksa                                                                   Refleksija –kao ozbiljno razmišljanje, kontemplacija, i                      Praksa –kao aktivnost i delovanje (Radulović, 2011.).                    Refleksivni praktičarje onaj koji misli o onome što radi!

# data[].attributes.headline
Refleksija –odbijanje, odblesak,odsjaj                                                     filozofsko razmišljanje, rasuđivanje, razmatranje

# data[].attributes.subject
Refleksija –odbijanje, odblesak,odsjaj                                                     filozofsko razmišljanje, rasuđivanje, razmatranje

# data[].attributes.body
Nastavnik komunicira sarađuje sa: učenicima, roditeljima, kolegama, direktorom, stručnim saradnicima, supervizorima, tehničkim osobljem, prestavnicima društvene sredine.

# data[].attributes.headline
Faktori koji utiču na ostvarivanje nastavničkih uloga

# data[].attributes.subject
Faktori koji utiču na ostvarivanje nastavničkih uloga

# data[].attributes.body
Društveno okruženje
-status obrazovne delatnosti, -sistem vrednosti dominantan u društvu, -opšte karakteristike društva.
Sistem obrazovanja i obrazovne institucije
teorijska gledišta, zakonsko normativna regulativa, realno postojeće
Pojedinac i njegovo delovanje
Znanja, sposobnosti, stavovi, stepen angažovanosti i spremnosti da se angažuje, i sarađuje, odgovornost, komformizam, uža svojstva ličnosti..

# data[].attributes.body
Standard - ustanovljena i prepoznata mera, zahtev, kriterijum, prema kome se nešto može vrednovati

# data[].attributes.body
Integracija znanja, sposobnosti, veština, stavova, spremnost za delovanje

# data[].attributes.body
Prenosilac informacija, planer i organizator aktivnosti, učesnik u pedagoškoj komunikaciji, motivator, procenjivač, uloga upoznavanja intelektualnih individualnih specifičnosti učenika, voditelj nastavnog procesa, regulator socijalnog odnosa, učesnik u afektivnoj komunikaciji, samoevaluator, učesnik u timu, saradnik.

# data[].attributes.headline
Istraživanje mišljenja učenika o svojstvima nastavnika. Džersajld 1940

# data[].attributes.subject
Istraživanje mišljenja učenika o svojstvima nastavnika. Džersajld 1940

# data[].attributes.body
1. Ljudski kvaliteti (ljubaznost, veselost, prirodnost, dobro raspoloženje).
2. Stav prema discplini (daje fer postojan, nepristrasan)
3. Fizičke kvalitete (dobar izgled, prijatan glas)
4. Nastavne kvalitete (pomaže učenicima, postupa u interesu učenika, zanimljiv predavač, entuzijast.

# data[].attributes.headline
Potrebno je naglasiti 5 bitnih obilježja nastavničkog poziva i pet temeljnih pretpostavki za uspješno odgojno djelovanje (Vukasović, 1991):                                                                                                          1)Nastavnik mora biti moralna, cjelovita i stabilna ličnost, snažne volje i čvrstog karaktera.                                                                                      2)Nastavnik  mora  biti  vrlo  obrazovan  i  kulturan  čovjek,  širokih  pogleda,svestranog  općeg obrazovanja i opće kulture.                               3)On mora izvrsno poznavati svoje stručne predmete koje predaje u školi i zastupa u životu. Drugim riječima mora biti dobar stručnjak na određenom području.                                                                              4)Usporedo  s  time  mora  posjedovati  pedagošku  kulturu,  teorijsko  i  praktično  pedagoško obrazovanje, odnosno mora imati razvijen smisao i sposobnosti za odgojni rad.                                                         5)Uspjeh odgojnog rada podrazumijeva pozitivan odnos, određeni interes, optimizam, ljubav, oduševljenje, tj. da nastavnik voli svoje zvanje i odgojni rad, da vjeruje u čovjeka i uspjeh svoga  rada,  da  voli  mlade  ljude  i  da  im  se  zna  približiti,  da  pokazuje  zanimanje  i razumijevanje za njihove probleme, surađuje s njima u njihovu rješavanju, da poštuje ličnosti svojih učenika i da se općenito pozitivno odnosi prema njima. 

# data[].attributes.subject
Potrebno je naglasiti 5 bitnih obilježja nastavničkog poziva i pet temeljnih pretpostavki za uspješno odgojno djelovanje (Vukasović, 1991):                                                                                                          1)Nastavnik mora biti moralna, cjelovita i stabilna ličnost, snažne volje i čvrstog karaktera.                                                                                      2)Nastavnik  mora  biti  vrlo  obrazovan  i  kulturan  čovjek,  širokih  pogleda,svestranog  općeg obrazovanja i opće kulture.                               3)On mora izvrsno poznavati svoje stručne predmete koje predaje u školi i zastupa u životu. Drugim riječima mora biti dobar stručnjak na određenom području.                                                                              4)Usporedo  s  time  mora  posjedovati  pedagošku  kulturu,  teorijsko  i  praktično  pedagoško obrazovanje, odnosno mora imati razvijen smisao i sposobnosti za odgojni rad.                                                         5)Uspjeh odgojnog rada podrazumijeva pozitivan odnos, određeni interes, optimizam, ljubav, oduševljenje, tj. da nastavnik voli svoje zvanje i odgojni rad, da vjeruje u čovjeka i uspjeh svoga  rada,  da  voli  mlade  ljude  i  da  im  se  zna  približiti,  da  pokazuje  zanimanje  i razumijevanje za njihove probleme, surađuje s njima u njihovu rješavanju, da poštuje ličnosti svojih učenika i da se općenito pozitivno odnosi prema njima. 

# data[].attributes.headline
Škola, mesto za rad i radost                                                                                                                Svetska iskustva : Finci imaju mogućnost doživotnog permanentnog usavršavanja jer je obrazovanje, uvek i za sve besplatno, pa čak i u privatnim školama koje su takođe besplatne i koje rade po istom planu i programu kao i državne škole. Škole se u Finskoj doživljavaju kao drugi dom, nastavnici se oslovljavaju imenom, radna je, pozitivna i otvorena atmosfera, mnogo se priča i diskutuje, vrata svih učionica po školama su uvek otvorena, učenici su u školama ležerno i kućevno obučeni, uvek po učionici trčkaraju u čarapama, a neki obuvaju kućne papuče. 

# data[].attributes.subject
Škola, mesto za rad i radost                                                                                                                Svetska iskustva : Finci imaju mogućnost doživotnog permanentnog usavršavanja jer je obrazovanje, uvek i za sve besplatno, pa čak i u privatnim školama koje su takođe besplatne i koje rade po istom planu i programu kao i državne škole. Škole se u Finskoj doživljavaju kao drugi dom, nastavnici se oslovljavaju imenom, radna je, pozitivna i otvorena atmosfera, mnogo se priča i diskutuje, vrata svih učionica po školama su uvek otvorena, učenici su u školama ležerno i kućevno obučeni, uvek po učionici trčkaraju u čarapama, a neki obuvaju kućne papuče. 

# data[].attributes.body
petak, 19. april 2019. Školski portal sajt.  Izvor i foto: mojafinska.blogspot.com

# data[].attributes.headline
Definicija  škole                                                                                            Pedagoška  enciklopedija:  “Škola  je  institucija  čiji  je  osnovni zadatak  da  ostvaruje-cilj i zadatke vaspitanja.''                                         U tom najširem značenju pojmom škola obuhvaćeni su: predškolske ustanove, osnovne, srednje, više, visoke škole i fakulteti odnosno univerziteti. U užem značenju pod školom se podrazumevaju samo osnovne i srednje škole.'

# data[].attributes.subject
Definicija  škole                                                                                            Pedagoška  enciklopedija:  “Škola  je  institucija  čiji  je  osnovni zadatak  da  ostvaruje-cilj i zadatke vaspitanja.''                                         U tom najširem značenju pojmom škola obuhvaćeni su: predškolske ustanove, osnovne, srednje, više, visoke škole i fakulteti odnosno univerziteti. U užem značenju pod školom se podrazumevaju samo osnovne i srednje škole.'

# data[].attributes.headline
Definicija škole                                                                                                Rečnik psihologije:”Škola-specijalizovana vaspitno-obrazovna ustanova  u  kojoj  nastavnici,  na  osnovu  utvrdjenog  programa,  planski  i  sistematski prenose  svoja  znanja,  stavove  i  umenja  na  učenike.'' Škola  može  biti  osnovna, opšteobrazovna, srednja  i  viša,  uglavnom  uže  specijalizovane,  profesionalno usmerene.(Trebješanin, Ţ., 2000: 477).*  

# data[].attributes.subject
Definicija škole                                                                                                Rečnik psihologije:”Škola-specijalizovana vaspitno-obrazovna ustanova  u  kojoj  nastavnici,  na  osnovu  utvrdjenog  programa,  planski  i  sistematski prenose  svoja  znanja,  stavove  i  umenja  na  učenike.'' Škola  može  biti  osnovna, opšteobrazovna, srednja  i  viša,  uglavnom  uže  specijalizovane,  profesionalno usmerene.(Trebješanin, Ţ., 2000: 477).*  

# data[].attributes.headline
Metodologija                                                                                                    Metodologija predstavlja nauku o metodama, putevima i načinu istraživanja. Reč je o nauci koja ima zadatak da otkrije, opiše i objasni metode, puteve naučnog saznanja, načine dolaska do saznanja, kao i načine dolaska do istine, tj. do rešenja nekog problema.

# data[].attributes.subject
Metodologija                                                                                                    Metodologija predstavlja nauku o metodama, putevima i načinu istraživanja. Reč je o nauci koja ima zadatak da otkrije, opiše i objasni metode, puteve naučnog saznanja, načine dolaska do saznanja, kao i načine dolaska do istine, tj. do rešenja nekog problema.

# data[].attributes.headline
Školska pedagogija                                                                                       Školska pedagogija je naučna disciplina koja proučava celokupnost vaspitanja u školi.Ona ima svoj predmet i područje izučavanja, tj. vaspitni proces u školskim ustanovama, istraživačku metodologiju determinisanu specifičnostima tog fokusiranog procesa, te sistem utvrđenih naučnih saznanja o činiocima, tokovima, dinamizmima i ishodima vaspitanja u školi.

# data[].attributes.subject
Školska pedagogija                                                                                       Školska pedagogija je naučna disciplina koja proučava celokupnost vaspitanja u školi.Ona ima svoj predmet i područje izučavanja, tj. vaspitni proces u školskim ustanovama, istraživačku metodologiju determinisanu specifičnostima tog fokusiranog procesa, te sistem utvrđenih naučnih saznanja o činiocima, tokovima, dinamizmima i ishodima vaspitanja u školi.

# data[].attributes.headline
Vrste nastave u školi                                                                                       redovna nastava -izvodi se po propisanom programu rada za pojedini razred isto za sve učenike                                                                  dopunska nastava -za slabije učenike kojima treba naknadna dopunska pomoć nastavnika                                                                                      produžna nastava -kao dopunska na kraju školske godine                                                      dodatna nastava -za napredne učenike radi proširivanja i produbljivanja sadržaja                                                                                                            izborna nastava -učenici biraju predmete koji se ocenjuju kao i redovni predmet

# data[].attributes.subject
Vrste nastave u školi                                                                                       redovna nastava -izvodi se po propisanom programu rada za pojedini razred isto za sve učenike                                                                  dopunska nastava -za slabije učenike kojima treba naknadna dopunska pomoć nastavnika                                                                                      produžna nastava -kao dopunska na kraju školske godine                                                      dodatna nastava -za napredne učenike radi proširivanja i produbljivanja sadržaja                                                                                                            izborna nastava -učenici biraju predmete koji se ocenjuju kao i redovni predmet

# data[].attributes.body
Faktori nastave: NASTAVNIK, UČENIK, NASTAVNI SADRŽAJI -didaktički trougao
Trougao je proširen dodavanjem NASTAVNE TEHNIKE -didaktički četvorougao

# data[].attributes.headline
Obrazovanje                                                                                                             jedna od osnovnih pedagoških kategorija obuhvata znanje i sposobnosti. 

# data[].attributes.subject
Obrazovanje                                                                                                             jedna od osnovnih pedagoških kategorija obuhvata znanje i sposobnosti. 

# data[].attributes.headline
Pretpostavka za uspešnog učitelja(profesora, nastavnika):                   sklonost prema učiteljskom pozivu, poznavanje struke i osposobljenost u metodičkoj praksi i teoriji

# data[].attributes.subject
Pretpostavka za uspešnog učitelja(profesora, nastavnika):                   sklonost prema učiteljskom pozivu, poznavanje struke i osposobljenost u metodičkoj praksi i teoriji

# data[].attributes.headline
Etos škole                                                                                                         se može odrediti kao skup vrednosti, stavova i ponašanja koji su karakteristični za jednu školu kao celinu.

# data[].attributes.subject
Etos škole                                                                                                         se može odrediti kao skup vrednosti, stavova i ponašanja koji su karakteristični za jednu školu kao celinu.

# data[].attributes.headline
Sličnost didaktike i metodike:                                                                               bave se nastavom, sadržajem obrazovanja, strukturom nastavnog procesa, nastavnim metodama, organizacijom nastave...                        Razlike: didaktika kao "opšta metodika"

# data[].attributes.subject
Sličnost didaktike i metodike:                                                                               bave se nastavom, sadržajem obrazovanja, strukturom nastavnog procesa, nastavnim metodama, organizacijom nastave...                        Razlike: didaktika kao "opšta metodika"

# data[].attributes.headline
Metodike :                                                                                                         se izvode iz međuodnosa više nauka:                                              psihologije (učenik sa svojim karakteristikama)                                       matične nauke(nastavni sadržaji)                                                       pedagogije (kako se učeniku prenose nastavni sadržaji)                     sociologija, etika, logika, ...

# data[].attributes.subject
Metodike :                                                                                                         se izvode iz međuodnosa više nauka:                                              psihologije (učenik sa svojim karakteristikama)                                       matične nauke(nastavni sadržaji)                                                       pedagogije (kako se učeniku prenose nastavni sadržaji)                     sociologija, etika, logika, ...

# data[].attributes.headline
Metodika  -  "primenjena didaktika"                                                                      primena didaktičkih načela, zakonitosti, metoda u pojedinom nastavnom predmetu ili područiju. Praktična disciplina u prvom planu ima konkretan nastavni sadržaj iz konkretnog nastavnog predmeta koji učenici trebaju usvojiti kao znanje ili veštinu metode, oblici i nastavna sredstva specifični za pojedine nastavne predmete => metodike pojedinih nastavnih predmeta, pa i celina unutar predmeta. 

# data[].attributes.subject
Metodika  -  "primenjena didaktika"                                                                      primena didaktičkih načela, zakonitosti, metoda u pojedinom nastavnom predmetu ili područiju. Praktična disciplina u prvom planu ima konkretan nastavni sadržaj iz konkretnog nastavnog predmeta koji učenici trebaju usvojiti kao znanje ili veštinu metode, oblici i nastavna sredstva specifični za pojedine nastavne predmete => metodike pojedinih nastavnih predmeta, pa i celina unutar predmeta. 

# data[].attributes.headline
Didaktika                                                                                                            je grana pedagogije koja proučava opšte zakonitosti obrazovanja.

# data[].attributes.subject
Didaktika                                                                                                            je grana pedagogije koja proučava opšte zakonitosti obrazovanja.

# data[].attributes.body
DIDAKTIKA Vladimir Poljak Školska knjiga 1984.

# data[].attributes.headline
Sve pedagoške discipline                                                                              zajedno proučavaju predmet pedagogije u totalitetu. Postoji više kriterijuma diferenciranja pedagoškog saznanja u odgovarajuće pedagoške discipline. Ti kriterijumi mogu biti:                                     UZRAST VASPITANIKA, MESTO VASPITNOG RADA,                                     VREME VASPITANJA, SPECIFIČNI USLOVI VASPITANJA,                                                                 NIVO OPŠTOSTI DISCIPLINE  

# data[].attributes.subject
Sve pedagoške discipline                                                                              zajedno proučavaju predmet pedagogije u totalitetu. Postoji više kriterijuma diferenciranja pedagoškog saznanja u odgovarajuće pedagoške discipline. Ti kriterijumi mogu biti:                                     UZRAST VASPITANIKA, MESTO VASPITNOG RADA,                                     VREME VASPITANJA, SPECIFIČNI USLOVI VASPITANJA,                                                                 NIVO OPŠTOSTI DISCIPLINE  

# data[].attributes.headline
Nastava                                                                                                              je složen proces, planski organizovan i vođen, gde učenici:                      1. usvajaju znanja, stiću veštine i formiraju navike,                           (materijalni zadatak nastave)                                                                                                                      2. psihofizički se razvijaju                                                                               (formalni zadatak nastave)                                                                                     3. svestrano se vaspitavaju                                                                        (vaspitni zadatak nastave).

# data[].attributes.subject
Nastava                                                                                                              je složen proces, planski organizovan i vođen, gde učenici:                      1. usvajaju znanja, stiću veštine i formiraju navike,                           (materijalni zadatak nastave)                                                                                                                      2. psihofizički se razvijaju                                                                               (formalni zadatak nastave)                                                                                     3. svestrano se vaspitavaju                                                                        (vaspitni zadatak nastave).

# data[].attributes.headline
Obrazovanje                                                                                                        može biti različito: po nivou i u zavisnosti od uzrasta polaznika: predškolsko, osnovno, srednjoškolsko, visoko                                  prema mestu gde se ostvaruje: porodiĉno, školsko, vanškolsko, u slobodnom vremenu...                                                                                   po karakteru: klasično, humanističko, prirodno-matematičko, umetničko...                                                                                                     po nameni i opštosti: opšte i stručno, profesionalno,                                 po načinu izvođenja: obrazovanje vođeno od strane nastavnika, samoobrazovanje, permanentno obrazovanje. 

# data[].attributes.subject
Obrazovanje                                                                                                        može biti različito: po nivou i u zavisnosti od uzrasta polaznika: predškolsko, osnovno, srednjoškolsko, visoko                                  prema mestu gde se ostvaruje: porodiĉno, školsko, vanškolsko, u slobodnom vremenu...                                                                                   po karakteru: klasično, humanističko, prirodno-matematičko, umetničko...                                                                                                     po nameni i opštosti: opšte i stručno, profesionalno,                                 po načinu izvođenja: obrazovanje vođeno od strane nastavnika, samoobrazovanje, permanentno obrazovanje. 

# data[].attributes.headline
Obrazovanje je:                                                                                    pedagoški proces u funkciji obogaćivanja ljudskog saznanja,- proces usvajanja sistema znanja, veština i navika,- temelj razvitka saznajnih (umnih) snaga i sposobnosti ĉoveka,- osnova za razvoj i oblikovanje nauĉnog pogleda na svet. 

# data[].attributes.subject
Obrazovanje je:                                                                                    pedagoški proces u funkciji obogaćivanja ljudskog saznanja,- proces usvajanja sistema znanja, veština i navika,- temelj razvitka saznajnih (umnih) snaga i sposobnosti ĉoveka,- osnova za razvoj i oblikovanje nauĉnog pogleda na svet. 

# data[].attributes.headline
Vaspitanje ima  šire i uže znaĉenje:                                                             šire značenje:- sveukupnost pedagoškog delovanja na sve sfere ĉovekovog bića,- proces usmeren ma izgrađivanje celovite ličnosti, koji obuhvata pet komponenata vaspitanja: fizičko, intelektualno, moralno, estetsko i radno vaspitanje, - proces koji obuhvata tri procesa- proces sticanja znanja, veština i navika (obrazovanje) - proces razvoja psiho-motornih snaga i sposobnosti (vaspitanje u užem smislu) i- proces formiranja pozitivnih ljudskih osobina, formiranja stavova i uverenja (vaspitanje u užem smislu);                                                                          uže značenje:- proces formiranja pozitivnih ljudskih osobina, formiranja stavova i uverenja (vaspitanje u uţem smislu);- izgrađivanje i oblikovanje ličnosti i karaktera,- proces razvoja psiho-motornih snaga i sposobnosti,psihičke sposobnosti: misaone sposobnosti, sposobnost pamćenja, sposobnost mašte, sposobnost percepcije;fizičke (motorne) sposobnosti: manuelne, motoriĉke, telesne- izgrađivanje pozitivnih ljudskih karakteristika (emocionalnih, voljnih, karakternih). 

# data[].attributes.subject
Vaspitanje ima  šire i uže znaĉenje:                                                             šire značenje:- sveukupnost pedagoškog delovanja na sve sfere ĉovekovog bića,- proces usmeren ma izgrađivanje celovite ličnosti, koji obuhvata pet komponenata vaspitanja: fizičko, intelektualno, moralno, estetsko i radno vaspitanje, - proces koji obuhvata tri procesa- proces sticanja znanja, veština i navika (obrazovanje) - proces razvoja psiho-motornih snaga i sposobnosti (vaspitanje u užem smislu) i- proces formiranja pozitivnih ljudskih osobina, formiranja stavova i uverenja (vaspitanje u užem smislu);                                                                          uže značenje:- proces formiranja pozitivnih ljudskih osobina, formiranja stavova i uverenja (vaspitanje u uţem smislu);- izgrađivanje i oblikovanje ličnosti i karaktera,- proces razvoja psiho-motornih snaga i sposobnosti,psihičke sposobnosti: misaone sposobnosti, sposobnost pamćenja, sposobnost mašte, sposobnost percepcije;fizičke (motorne) sposobnosti: manuelne, motoriĉke, telesne- izgrađivanje pozitivnih ljudskih karakteristika (emocionalnih, voljnih, karakternih). 

# data[].attributes.headline
Pedagogija                                                                                                        se bavi svim onim što se intencionalno čini da bi se uticalo na razvoj dece, mladih i odraslih, tj. da bi se razvoj ličnosti (nezavisno od njenog uzrasta) usmerio u određenom pravcu. 

# data[].attributes.subject
Pedagogija                                                                                                        se bavi svim onim što se intencionalno čini da bi se uticalo na razvoj dece, mladih i odraslih, tj. da bi se razvoj ličnosti (nezavisno od njenog uzrasta) usmerio u određenom pravcu. 

# data[].attributes.headline
Vaspitanje:                                                                                             čovekova aktivnost uticanja na razvoj tuđe ili vlastite ličnosti; to je proces formiranja čoveka kao ljudskog bića sa svim fizičkim, intelektualnim, moralnim, estetskim i radnim kvalitetima

# data[].attributes.subject
Vaspitanje:                                                                                             čovekova aktivnost uticanja na razvoj tuđe ili vlastite ličnosti; to je proces formiranja čoveka kao ljudskog bića sa svim fizičkim, intelektualnim, moralnim, estetskim i radnim kvalitetima

# data[].attributes.body
tačno!

# data[].attributes.headline
Pedagogija :                                                                                                Pedagogija se definiše kao nauka čije su oblasti izučavanja vaspitanje i obrazovanje  dece, odnosno ona se bavi svim onim što se čini da bi uticalo na razvoj dece, mladih i odraslih, tj. da bi se razvoj ličnosti usmerio u određenom pravcu.

# data[].attributes.subject
Pedagogija :                                                                                                Pedagogija se definiše kao nauka čije su oblasti izučavanja vaspitanje i obrazovanje  dece, odnosno ona se bavi svim onim što se čini da bi uticalo na razvoj dece, mladih i odraslih, tj. da bi se razvoj ličnosti usmerio u određenom pravcu.

# data[].attributes.headline
Наставник дефиниција

# data[].attributes.subject
Наставник дефиниција

# data[].attributes.body
Наставник је личност опредељена за наставнички позив, овлашћена и одговорна да остварује циљеве образовања и васпитања, задатке и садржаје прописане законом.

# data[].attributes.headline
Pedagogija u prevodu sa grčkog jezika ima značenje onaj koji vodi dete. Smisao nauke je unapređujivanje, proučavanje vaspitanja, vaspitnog procesa koji je  deo društvene stvartnosti.

# data[].attributes.subject
Pedagogija u prevodu sa grčkog jezika ima značenje onaj koji vodi dete. Smisao nauke je unapređujivanje, proučavanje vaspitanja, vaspitnog procesa koji je  deo društvene stvartnosti.