# data[].attributes.body
TIDSLINJEN FØLGER IBOGEN (SYSTIME.DK)/JERES DANSKBOG LITTERATURHISTORIEN PÅ LANGS OG PÅ TVÆRS.

# data[].attributes.attachment_link.description
Litteraturhistorien - på langs og på tværs af Barbara Kjær-Hansen, Peter Kennebo og Tinne Serup Bertelsen

# data[].attributes.body
Generelt om perioden:
At lyse op, at kaste lys over en sag, at være et lys – næsten ligegyldigt, hvordan man bruger ordet lys, så er det forbundet med noget positivt. 1700-tallet kaldes ofte for oplysningstiden, og det er en betegnelse, som tiden sætter på sig selv. Oplysningstiden ser da også optimistisk på fremtiden og på menneskers muligheder.

Ludvig Holberg:

-          Født: i Bergen 3. dec. 1684.

-          Død: i Kjøbenhavn 1754.

-          Vigtige værker: Komedier og Epistler.

-          Filmatiserede bøger: Jeppe på bjerget.

-          Priser stiftet i Holbergs navn: Holberg-medaljen (uddelt årligt siden 1934 til en forfatter med bl.a. ”en vis åndelig forbindelse til Holbergs psyke”.

-          Litterære selskaber: Holberg-samfundet.

-          Seneste udgivelse: Holberg : Ludvig Holbergs hovedværker : et udvalg. Det Danske Sprog- og Litteraturselskab, 2019.

-          Periode: Oplysningstiden

-          Genre: Drama, Essay, Roman

Oplysningstiden:

-          Oplysningstiden var en periode i Europas historie fra ca. 1690 til ca. 1800. Begrebet "oplysning" hentyder til, at filosofien og naturvidenskaben udvidede menneskets viden om verden og brugte resultatet til at sætte spørgsmålstegn ved autoriteter som kongemagt og kirke.

Lidt baggrund

Ludvig Holberg er født 3. december 1684 i Bergen, studerer i København og skriver på det fælles skriftsprog, dansk. Blot nitten år gammel aflægger han eksamen i filosofi og teologi. I kraft af en lille arv fra forældrene, som dør, mens han er barn, bliver Holberg i stand til at foretage en række dannelsesrejser. Her høster han frugtbare erfaringer, bliver moden og får et internationalt format, som kommer ham til gode i forfatterskabet, der følger.

Hans universitetskarriere begynder med et ulønnet professorat i filosofi i 1714, i 1717 fastansættes Holberg i metafysik, dernæst i latin i 1720, og endelig havner han på rette hylde med et professorat i historie i 1730.

Forfatterskab

Allerede i 1711 udsender Ludvig Holberg sit første værk: Introduktion til de fornemste europæiske rigers historie, men det er først med hans introduktion til naturretstænkningen fra 1716, at hans navn slås fast. Her leverer han en opfattelse af rettens grundlag, der alene hviler på fornuftens principper.

Ud over de forskellige dramaer skriver Holberg også epistler, og udsenderfem bind Epistler (1748-54) – breve til fiktive modtagere.

Centrale tendenser:

krav til klarhed og sund fornuft, men han tyede ofte til parodi og satire og fyldte altid på med indhold fra den danske samtid og de filosofiske tendenser ude i Europa.

Læste værker:
fordærvet smag i kærlighed (1748)
En god lærers egenskaber (1749)

# data[].attributes.body
Generelt om perioden fra bog:
Begrebet romantikken er en betegnelse for en litteraturhistorisk periode, der strækker sig fra cirka 1800 til hen over midten af 1800-tallet. De litterære værker i denne periode har en række fællestræk. De er alle gennemsyret af en livsforståelse, der bygger på den filosofiske retning idealisme, der har sit udspring i Tyskland i slutningen af 1700-tallet. Som en reaktion på oplysningstidens fokus på fornuft dyrker de romantiske værker de store følelser, kærligheden, fantasien, længslen, intuitionen, musikken, kunsten – alle som en vej til at finde ind til en dybere og højere mening med tilværelsen.
Adam Oehlenschläger

Født: 14. november 1779 på Vesterbro i København.

Død: 20. januar 1850 på Frederiksberg.

- skriver i perioden romantikken. ( 1800-1870)

- Adam Oehlenschläger er    manden bag vores elskede nationalsang "Der er et yndigt   land", som vi har arbejdet med i timen.

i hans forfatterskab er det guddommelige centraliseret, og naturen anses som værende et sted hvor netop det guddommelige findes. Dette kategoriseeres som panteisme, som betyder at Gud er i alt.

Adam oehlenschläger har en overbevisning i sine værker om at dualismen kan overvindes i dette liv, og at vi er organismer og en del af en helhed - organismetanken. derudover er fokus i hans værker på universalromantikken, som omhandler at det jordiske og et åndelige er forenet. Meget af hans litteratur er modsætningsfyldt for at understrege geni-tanken med de indviede overfor de ikke- indviede (dualismen) som ikke forstår naturens kraft og kærlighed.

# data[].attributes.body
f. 2 april 1805 Odense
d. 4. august 1875 København.
Læst: Klokken 1845 Universalromantisk pga. ude i naturen det smukke og det guddommelige beskriver naturen.

Kunsteventyr: Den lille pige med svovlstikkerne 1848. det modsatte da den ender ulykkeligt (hun dør).
Andersens eventyr har måske forskellige slutninger, men bruger OFTE besjælinger, mange adjektiver, flere moraler, modsætninger mellem rig og lav og er dermed et udtryk for en helt særlig stil og derfor ikke KUN et folkeeventyr, men litteratur med et personligt præg.

Universalromantik=  Grundtanken er, at alt dybest set er et. Der er en dybere mening bag alt, og gud er overalt i sit skaberværk, eller at alting er beåndet og alting således er Gud.

Hans værker stritter i mange retninger. i nogle tekster skriver han optimistisk om troen på kunsten som guddommelig og smuk (universalromantisme), mens  andre tekster viser en manglende tro på sådan en tilværelse.

Romantismen:
Fokuserer også på  dobbeltgængermotiver og det dæmoniske sort/hvide ved mennesket.
Bogen forklarer: Biedermeier og poetisk realisme er lightprodukter af romantikken, fordi de dyrker noget mere hjemligt og jordnært end nyplatonismen og universalromantikken. En anden udgave af romantikken går dog i den modsatte grøft. Romantisme er en samlebetegnelse for en litteratur, der i 1830'erne og 1840'erne dyrker de mørke og skyggefulde sider af menneskets psyke. Salmedigteren B.S. Ingemann skriver for eksempel skrækhistorier og spøgelseshistorier, der beskæftiger sig med det dæmoniske i mennesket og i tilværelsen. Her kan nævnes Skyggen af H.C. Andersen, hvor en lærd mand mister sin skygge, og hvor det ender frygteligt galt for den lærde mand, der bliver slået ihjel af sin egen skygge.

# data[].attributes.body
Nicolai Frederik Severin Grundtvig.
1783 -1872

Bogen skriver:  er en af de store danske salmedigtere, hvis salmer stadig synges flittigt i folkekirken. Han lever fra 1783-1872, uddanner sig som teolog og arbejder som præst. Han får stor indflydelse på kristendommen i Danmark, idet han starter en vækkelsesbevægelse, altså en bevægelse, der forsøger at gøre kristendommen nærværende og vigtig for danskerne. Med tiden bliver bevægelsen til en indflydelsesrig retning i folkekirken – den kaldes grundtvigianismen. Grundtvig har forfattet 263 ud af de 791 salmer, der er med i Den Danske Salmebog.

-     Vi har læst i klassen:’’Det er så yndigt af følges ad’’. Salmen handlen om kærlighed men også gud. Gud har en rolle som en der passer på os.

-    Han blev som niårige sendt hjemmefra hos en præst i Jylland, for at blive forberedt til undervisningen på Aarhus katedralskole.

-          En af de store danske salmedigtere.

-       Han var præget af idealismen, men tager også afstand fra den.

-          Han får stor indflydelse på kristendommen i Danmark, da en bevægelse bliver starter, som skal gøre kristendommen nærværende og vigtigt for danskerne.

-          Med tiden bliver bevægelsen til en indflydelsesrig retning i Folkekirken – den kaldes grundtvigianismen.

https://da.wikipedia.org/wiki/N.F.S._Grundtvig

# data[].attributes.body
Steen Steensen Blicher

-          Tekst vi har læst i klassen: Hosekræmmeren (1829), som handler om en pige som hvis far vil have hende giftet til en velhavende mand, men som hun ikke kan lide. Hun har det bedre sammen med en der ikke har så mange penge.

-          Født: 1782

-          Død: 1848

-          Han er en novelleforfatter, hvor der findes en realistisk gengivelse af miljøer, figurer og natur, som karakteriserer den poetiske realisme. Natur, realistiske problemstilling er her tvangsægteskab i hosekræmmeren

-          Hans særlige fortælleteknik er hans brug af førstepersonsfortællere, samt det tragiske grundtema i fortællingerne. Da det bliver fortalt gennem hans synsvinkel, bliver det en upålidelig fortæller.
Om forfatteren fra bogen:
"Hos Steen Steensen Blicher findes en realistisk gengivelse af miljøer, figurer og natur, der ofte mangler den harmoniserende og idylliserende tendens, som ellers karakteriserer den poetiske realisme..." dvs. når det ender galt for Cecilie og Esben, så er det faren i et patriarkalsk (mandsdomineret) samfund, der har magten, hvor tvangsægteskabet, bliver et tema i teksten, som strider imod periodens ellers så harmoniske søgen og mere på vej ind i det moderne gennembrud, hvor man bruger litteraturen til at pege på problemer i samfundet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvis man kigger på de farvestrålende bogkataloger, som vore dages boghandlere og forlag udsender på glittet papir, er man ikke i tvivl om, at litteraturen i dag er en del af det kommercielle underholdningsmarked: Litteratur underholder - og litteratur kan sælge. Det kommercielle aspekt er ikke uvæsentligt. Men kan litteratur andet end at underholde og sælge?

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvis man kigger på de farvestrålende bogkataloger, som vore dages boghandlere og forlag udsender på glittet papir, er man ikke i tvivl om, at litteraturen i dag er en del af det kommercielle underholdningsmarked: Litteratur underholder - og litteratur kan sælge. Det kommercielle aspekt er ikke uvæsentligt.

# data[].attributes.body
Henrik Pontoppidan er født den 24 juli. 1857, Danmark Fredericia. Han døde den 21 august 1943.
Henrik Pontoppidan var digter og roman forfatter, i perioden det moderne gennembrud.
Det moderne gennembrud handler om at man sætter problemer under debat i forhold til romantikken hvor man satte sin tro i kirken og naturen, er man i det moderne gennem brud mere samfundskritisk.
Henriks mærke sag var at kæmpe for de fattige, som han skrev flere romaner og noveller om.
Tekst fra undervisningen:
"Vandreren 1885"
Hvad Pontoppidan gerne ville opnå med novellen er at vise os, hvis man bruger vores forestillingsevne kan livet i gamle dage blive levende for os. At forestille sig hvilke grusomme begiverheder der fandt sted, kan give os tanken om hvis noget lignende kunne ske igen i den tid man selv lever i. Det er  siturationen for vandringsmanden i novellen vandreren.
Pontoppidans 3 hovedeværker er (Det forjættede Land, Lykke per, og De dødes rige)
Pontoppidans noveller og romaner giver et billede af hans tidsalder og land.
Pontoppidans måde at få sit budskab frem i hans noveller og romaner er bag flere lag af ironi, hans realisme blev på den måde en indirekte meddelelsesform.

NB! en særlig 'pontoppidansk' fortælling er ofte fyldt med ironi, mange beskrivelser med en tydeligt alliance med de fattige, og hvor de mere velstillede blev præsenteret negativt for at understrege problemet med uligheden i samfundet.
HUSK DE TRE K'ER KØN, KLASSE OG KIRKE som var klare temaer i perioden.

Georg Brandes (ham der startede det moderne gennembrud ved forelæsninger på Københavns Universitet) Han ville "sætte problemer under debat" som en modstrøm til romantikken, hvor man søgte meget indad.

# data[].attributes.body
Stamoplysninger
Født: 20. april 1857 i Asserballe på Als.
Død: 29. januar 1912 under rejse i USA.
Tidlige barndom: Hans tidlige barndom var lykkelig, præget af et tæt forhold til hans mor. Familien flyttede i 1863 til Horsens. I 1871 døde Bangs mor af tuberkulose, og de fem børn var nu alene med faderen, der søgte et mindre kald i landsbyen Tersløse. I 1875 døde faderen.
Uddannelse: Student fra Sorø Akademi, 1875. Cand.phil., 1877. Skuespiller og sceneinstruktør.
Debut: Dramaerne ”Hverdagskampe” og ”Du og jeg”, 1879. Romanen ”Haabløse Slægter”, 1880.

Litteraturpriser: Det Anckerske Legat, 1909.

Inspiration: Den franske naturalisme og Émile Zola. Teateret.

Periode: Det Moderne Gennembrud

Begik sig i: Novelle

Centrale tendenser

Herman Bangs naturalistiske grundsyn, impressionistiske fortælleteknik. Meget sprog- og stilbevidsthed. Stemninger udmales og øjeblikke fastholdes i nuancerige sprogbilleder. Personers indbyrdes forhold skildres indlevet og nuanceret.
Impressionismen handler om at fortælle med stor visualitet, som at kigge på et foto/maleri, så vi derigennem kan få et billede af, hvordan de tænker UDEN at få netop det fortalt. Vi skal selv på arbejde i teksten og læse mellem linjerne.
Sædelighedsfejden = Ligestilling
HB Skrev meget ofte noveller med kvindelige hovedpersoner, hvor det kører på rutinen og ender galt og sørgmodigt for dem. - Husk begrebet - Stille eksistenser.

Det moderne gennembrud
Periode fra 1870-1890

Erstattede romantikken.

Litteratur skulle ikke blot underholde, men også være et forum for diskussion af vigtige problemer.

Litteraturen i det moderne gennembrud lagde større vægt på hverdagens problemer, kontra romantikerne

Det moderne gennembrud skriftede den romantiske idealisme ud med realisme (sætte problemer under debat)

Georg Brandes

I denne periode var debatemnerne i litteraturen oftest samlet i de tre k’er: køn, klasse og kirke.

Litteraturen bliver altså et samlingspunkt for diskussion af spørgsmål vedrørende forholdet mellem kønnene, forskellen

# data[].attributes.headline
DÅSEÅBNER TIL BEGREBSAFKLARING AF TYPER AF MODERNISMER

# data[].attributes.subject
DÅSEÅBNER TIL BEGREBSAFKLARING AF TYPER AF MODERNISMER

# data[].attributes.headline
FOLKELIG REALISME OG SOCIAL REALISME (1900-1945)

# data[].attributes.subject
FOLKELIG REALISME OG SOCIAL REALISME (1900-1945)

# data[].attributes.attachment_link.title
Folkelig realisme og socialrealisme (1900-1945)

# data[].attributes.attachment_link.description
Litteraturhistorien - på langs og på tværs af Barbara Kjær-Hansen, Peter Kennebo og Tinne Serup Bertelsen

# data[].attributes.body
Martin Andersen Nexø blev født i København d. 26 juni 1869.

Han var Danmarks store proletarforfatter, og hans romaner blev læst gennem flere generationer.

Han skrev for det meste om fattigdom og samfundskritik i det danske samfund omkring år 1900.

Nexø var inspireret af kommunismens tanker, og mente at underklassen på et tidspunkt, når tiden er inde skal lave en revolution og tage magten.

Vi har læst et uddrag af "Pelle Erobreren - Den store kamp"

# data[].attributes.attachment_link.description
Litteraturhistorien - på langs og på tværs af Barbara Kjær-Hansen, Peter Kennebo og Tinne Serup Bertelsen

# data[].attributes.body
I jeres kap. Industriens århundrede fra Onenote (forløb 'modernisme og storbyliv') står der:
Johannes V. Jensen (1873-1950) var begejstret for det moderne storbyliv, med stål, jern og beton, med maskiner og fart. For ham var det tegn på, at mennesket var på vej mod det højeste stadie i evolutionen. Han var søn af en dyrlæge fra den lille himmerlandske landsby Farsø, men selvom landbokulturen lå dybt i ham og blev et centralt emne i hans forfatterskab, rejste han tidligt ud i den store verden for at opleve det moderne. I starten af århundredet rejste han jorden rundt og besøgte bl.a. Singapore, Kina, Japan og USA. I 1944 modtog Johannes V. Jensen verdens største litteraturpris, Nobelprisen i litteratur, som den ene af to danske forfattere hidtil. Inden for litteraturen er det den største ære, man kan få som forfatter.

Jensen tog den darwinistiske evolutionsteori til sig (se også kapitlet "Det moderne gennembrud"). Det er en biologisk teori, men han tolkede den på sin egen måde og kombinerede den med det verdenshistoriske forløb: Livet er en tilværelseskamp, hvor de stærkeste overlever. Ifølge Johannes V. Jensen var det de hvide racer fra nord, der var på det højeste udviklingstrin, især de engelsktalende lande på grund af deres teknologiske udviklingsniveau. Den hvide mand måtte derfor være klogere og stærkere. En holdning, der ikke var ualmindelig på dette tidspunkt.

Jensen er ekspressionist og eksperimenterer meget med sproget. Han skriver indenfor mange forskellige litterære genrer.

Vi læste rejseberetningen om  "Arbejderen" (1906)  zoomede vi ind på arbejdernes situation , hvor der er kraftige undertoner i teksten om, at det er de stærkeste, der overlever med et værdisyn, som Johannes V. Jensen var tilhænger af.

# data[].attributes.body
Han har arbejdet som forfatter indenfor genre som, essay, digte og romaner. Et nøgleord i Tom Kristensens forfatterskab er sanselighed. Han beskriver fx storbyen København som en verden af sanselig skønhed, og et værtshusslagsmål skildres som en udladning af alskens farver. Mange af hans digte giver udtryk for en psykisk spænding mellem at give sig sine følelser i vold og beherske dem ad tankens vej. Han bruger en speciel sanseteknik, hvor han som digter optræder som ”øjemenneske”, der er totalt fri for moralsk eller religiøs bevidsthed, og koncentrerer hele sin opmærksomhed om løsrevne detaljer, hvis eneste kvalitet er deres sanselighed. Tom Kristensens formel for oplevelsen er altså æstetisk: den konkrete virkelighed erstattes derfor af en kunstnerisk virkelighed.

Tom kristensen bruger "ekspressionisme". Ekspressionisme er en retning inden for malerkunst, musik og litteratur hvor kunstneren søger at udtrykke sine personlige, indre oplevelser og følelser frem for at gengive indtryk af den ydre virkelighed

Fra undervisningen har vi specialiseret os med "En morgen i Peking (1922)" og "Det blomstrende slagsmål (1920)". Digtet beskriver et slagsmål på et værtshus, og der bruges en del midler til at give en følelse af vildskab og kraft i slagsmålet. Den dramatiske stemning tager brug af farverne hvid og rød og adjektiver som "blødende", "vinrøde", "rund" og "sne-hvide". Der er fokus på detaljerne i digtet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Litteraturhistorien - på langs og på tværs af Barbara Kjær-Hansen, Peter Kennebo og Tinne Serup Bertelsen

# data[].attributes.body
"Roden"
I jeres kap. Efterkrigstiden - skæbne og valg fra Onenote (forløb 'modernisme og storbyliv') står der:

Martin A. Hansen (1909-1955) er en af efterkrigstidens store forfattere. Et kendetegn ved hans tekster er modsætningen mellem det traditionelle og det mere moderne liv. Det kan måske forklares med hans egen opvækst i et kristent landmiljø og hans voksenliv i et mere moderne bymiljø. Man kan også pege på efterkrigstidens eksistentielle spørgsmål som en forklaring på, at Martin A. Hansens litteratur ofte handler om at vælge, at tage personlig stilling og at løfte et ansvar. Disse temaer kan man se i uddraget af novellen "Roden" fra 1955. I "Roden" er en søn på besøg hos sin far, som stadig bor på den gård, hvor sønnen voksede op. Han hjælper sin far med at fælde et ældgammelt træ.

I har læst "Roden" (1955)

# data[].attributes.body
Eksistentialisme, Heretica, Afrika, Skrev om kærlige, Liv og død, skrev under pseudonymer, velhavende familie, Babettes gæstebud.

Karen Blixen er født i 1885 i Rungsted, døde i 1961, samme sted. Karen Blixen kommer fra en høj status familie, med en far som var forfatter, officer, politiker og en mor der var borgerlig slægt. Mange i hendes familie havde giftet sig med adelige. Hun havde en god barndom og manglede ikke noget. Hun rejste rigtig meget og dette førte til at hun blev meget kunstnerisk.
Hun var digter, forfatter og historiefortæller. De fleste af hendes historiefortællinger, finder sted i det 19-århundrede eller før. En del af hendes liv boede hun på en farm i Afrika. I Karen Blixens tid, var det ikke socialt acceptabelt for kvinder at være digtere eller forfattere, så Blixen skrev under mandlige navne, blandt andet Isak Dinesen. Hun reagerede imod den social-realistiske litteratur. Ifølge Blixen, skal kunst ikke være politisk og bruges i samfundets tjeneste. Blixen er enige med Heretica forfatterene om synet på kunsten og litteraturen, men ikke den religiøse eksistentialistiske holdning. Hun synes at litteraturen skal handle om spørgsmålet som kærlighed, liv og død. Hun skrev ofte indviklede systemer af fortællinger, indlagt i andre fortællinger.

Efterkrigstiden var præget af en ny forfattergeneration som kaldes "Heretica". Forfatterene havde opgivet de værdier man havde, før krigen. Der er ingen tro på at man af politisk vej kan skabe en bedre fremtid for mennesket. De tror hellere ikke på kulturradikalismens forstilling om frihed og demokrati kan rede verden for ondskab og krig, og det kan teknologi og videnskab hellere ikke.

I vores dansk timer har vi læst et uddrag fra Blixens værk "Babettes Gæstebud". Hun var flere gange tæt på at få uddelt nobelprisen (1957 og 1959). Blixen havde en farm med hendes mand i afrika, som idag er på National Museums of Kenya, og hendes ejendom er blevet et museum i Rungsted.

# data[].attributes.attachment_link.description
Litteraturhistorien - på langs og på tværs af Barbara Kjær-Hansen, Peter Kennebo og Tinne Serup Bertelsen

# data[].attributes.body
I jeres kap. Forbrug og fremmedgørelse fra Onenote (forløb 'modernisme og storbyliv') står der:
Klaus Rifbjerg (1931-2015) er en af de forfattere, der var med til at definere 1960'ernes litteratur. Han optrådte provokerende i mediebilledet; han lod sig fx fotografere med en pibe hash under en studenterdemonstration på Københavns Universitet. På mange virkede han også provokerende, både i sin opførsel og i sin litterære sprogbrug. Han debuterede i 1950'erne og har siden skrevet over 100 bøger i forskellige genrer, bl.a. realistiske romaner, essays, erindringer og rejsebøger. I det hele taget fylder Rifbjerg meget i dansk kulturliv, fordi han har arbejdet som journalist, forlagsredaktør, instruktør m.m. Derfor går han under kælenavnet "Store Klaus". Klaus Rifbjerg debuterede med sine 60'er-digte, hvori sproget virker usammenhængende, voldsomt og måske provokerende. Med digtsamlingen "Konfrontation" lancerede Rifbjerg den litterære retning, som kom til at hedde konfrontationsmodernisme.
Vi har læst i undervisningen: "Det er blevet os pålagt"

Med sin modernistiske skrivestil satte Klaus Rifbjerg spørgsmålstegn ved måden, vi oplever vores liv på. Digtet "Det er blevet os pålagt" viser mange af de rutiner, vi pålægger os selv, og som samfundet måske pålægger os indirekte. Det er ikke et krav, at vi skal opføre os som alle de andre, men det kommer vi let til. Derfor er der en håbløs stemning i digtet. Man kommer uvilkårligt til at spørge sig selv, hvad det hele skal til for, når vi nu alligevel bare skal dø af den sygdom, der rent statistisk vil ramme os!

# data[].attributes.body
Eksistentialisme
Flere af 1960'ernes forfattere henter inspiration i den filosofiske eksistentialisme, når de vil beskrive de menneskelige følger af det nye velfærdssamfund. Hvor efterkrigstidens forfattere var optaget af de etisk-eksistentielle spørgsmål om menneskets ansvar, så er eksistentialismen interessant for 60'er-modernisterne, fordi den kan beskrive menneskets forhold til omverdenen. Eksistentialismen beskriver mennesket som en fremmed i en absurd eller grotesk verden, som det ikke kan forstå.

Vi har læst "Patienten" 1962, som omhandler en mand der systematisk får skiftet alle kropsdele i et absurd udviklingsforløb. Teksten stiller mange filosofiske spørgsmål om sjæl og identitet.

# data[].attributes.headline
SAMLET LISTE OVER KANONTEKSTER FRA UNDERVISNINGEN:-)

# data[].attributes.subject
SAMLET LISTE OVER KANONTEKSTER FRA UNDERVISNINGEN:-)