# data[].attributes.body
Durant molts anys la retribució del salari va ser setmanal i sempre en pessetes. Els tipus de treball que requeria la indústria tèxtil llanera eren molt diversos, des de peó a oficial. Els salaris variaven en funció de la categoria laboral.

Els salaris no quedaven al marge de la consideració i funció social que s’atribuïa a les dones: fer-se càrrec de la llar i dels fills, i per això tenien la consideració de complement del que cobrava el cap de família.

A continuació hi ha la taula salarial dels treballadors i les treballadores a l’any 1920 amb els salaris expressats en pessetes (1€ = 163,386 pessetes)

SALARIS DELS OBRERS I OBRERES EN LES DIFERENTS

# data[].attributes.body
Revoltes obreres i sindicats:

Al llarg de la història la relació entre amos i treballadors ha estat conflictiva, plena de tensions en la qual els treballadors i treballadores han hagut de lluitar per aconseguir uns contracte de treballs més justos, amb millors condicions laborals i per uns sous dignes. Aquesta lluita ha estat encapçalada per organitzacions de treballadors, els sindicats, que han basat la seva força de negociació en l’acció de molts treballadors davant l’empresariat amb instruments com la vaga.

Amb el temps els governs van establir lleis per aconseguir regular els contractes i les condicions de treball de forma que la classe obrera progressivament ha anat consolidant millores pel que fa a la jornada laboral, l’edat mínima laboral, millors condicions de seguretat, salut i higiene, sous dignes, seguretat social, etc.

# data[].attributes.body
Els oficis:
A les fàbriques tèxtils la major part dels oficis estaven relacionats directament amb el procés tèxtil: sortejadors i sortejadores, teixidors i teixidores, filadores, metxeres, bitllaire, bataners, contramestre, tintorers, aprestadors, etc.
Les relacions laborals:
Amb el nom de relacions laborals es fa referència als acords entre treballador i empresa per a la prestació del seu treball a canvi d’un salari. Les condicions de prestació d’un treball queda regulat per les clàusules del contracte de treball que és un document que recull els acords entre les dues parts, l’empresa contractant i el treballador contractat.

# data[].attributes.body
ELS AMOS I LA INDÚSTRIA: El amos de les fàbriques constituïen una burgesia industrial cohesionada, amb uns orígens agraris, que tindrien un representant a Madrid (Alfons Sala i Argemí, a partir de 1893) i també presidien totes les institucions de la ciutat i exercien activitats de caire paternalista.
ELS AMOS I LES SEVES RELACIONS: A nivell cultural la burgesia de la ciutat es trobava al Círculo Egarense (1886), que després d’anys de funcionament va prendre el nom de Círcol Egarenc fet que portà a un grup de membres a deixar l’entitat i a fundar el Gran Casino (1920) que agruparia els sectors més conservadors i preocupats en defensar en tot moment els seus interessos de classe. Amb el pas dels anys i després de la Guerra Civil, el Gran Casino assoliria l’època de màxima esplendor, en canvi el Círcol Egarenc seria ocupat per l’associació franquista OJE (Organización Juvenil Española) depenent del Frente de juventudes i la Secretaria General del Movimiento.
TREBALLADORS I TREBALLADORES: La vida d’aquest proletariat industrial de començaments del segle XX, que es nodria de moltes dones i també nens i nenes al sector tèxtil, no era fàcil ja que a més de treballar llargues jornades d’onze hores diàries i els dissabtes deu, les condicions en que ho feien eren molt dures: molt soroll, humitat, volves de fibra, i els accidents eren freqüents. Cal dir a més que les dones, sovint majoria, cobraven menys que els homes per la mateixa feina, ja que la ideologia patriarcal considerava el seu salari complementari del de l’home de la família i per aquest mateix motiu en èpoques de crisi eren les primeres en perdre la feina. A més amb el canvi de segle els treballadors van patir l’atur, conseqüència de la manca d’inversió de beneficis de les empreses tèxtils i per tant de la pèrdua de competitivitat d’aquestes empreses.

# data[].attributes.body
LA BARCA DEL TINT: La barca de tint és la màquina on es procecedeix a tintar els teixits i les madeixes de fil. La barca de tint es compon d’una cuba o barca que s’omple amb la mescla d’aigua i tint. Les madeixes es pengen en bastons laterals i els teixits se’ls fa circular en el seu interior.
LA CENTRIFUGADORA: La centrifugadora consta d’una cistella interior foradada on es diposita la peça de roba. La cistella gira a gran velocitat i l’aigua és expulsada a l’exterior per la força centrífuga a que se sotmet el teixit. El recipient exterior recull l’aigua expulsada i després es buida.
EL BATAN: El batan compacta les fibres del teixit aconseguint que estigui més atapeït i sigui més gruixut. S’empra en la confecció de mantes i de vestimenta d’abric. La tela així obtinguda té un cost més elevat per la major densitat de llana i pel tractament afegit.
LA PERXA DE CARDOTS: La perxa de cardots rep aquest nom perquè porta un tambor recobert de rengleres de cardots. Aquesta màquina aplica un tractament d’acabat per modificar l’aspecte i el tacte del teixit de llana. El teixit queda amb una capa de pèl a la superfície molt suau al tacte.
LA TAULA DE REPASSAR: La taula de repassar és on es fa una revisió final de la tela per detectar i arreglar els desperfectes amb els quals pot haver quedat, com taques, nusos, forats, etc.

# data[].attributes.body
La carda obridora:
Inicia el procés de la filatura a partir de fibres curtes o assortiment.
La carda metxera:
Té per objectiu transformar la napa en metxes per passar al procés final de filatura.
El gil:
Forma part de la filatura de llana pentinada o d’estam destinada a teixits de qualitat i, per tant, d’alt valor afegit.
La pentinadora:
Forma part de la filatura d’estam o de llana pentinada i té per objectiu aconseguir una metxes amb fibres llargues, eliminant les fibres de mida curta.
La selfactina:
Fou la primera màquina de filar automatitzada que permetia filar molts fils simultàniament amb la intervenció d’una sola persona.
La continua de filar:
Rep les bobines de les metxeres i amb la combinació de dos moviments, un d’estiratge i un de torsió, aconsegueix aprimar la metxa i convertir-la en un fil prim i resistent.
L' aspi:
A partir dels fusos obtinguts del procès de la filatura, desenrrotlla el fil del fus i el prepara en forma de madeixa de manera que aquest queda esponjat.

# data[].attributes.body
L' ORDIDOR: L ’ordidor parteix de rodets de fil, tants com calgui per a l’amplada que hagi de tenir la peça teixida, i ha de situar tots els fils en paral•lel i enrotllar-los curosament en la bota. En una segona etapa, l’ordit s’ha de passar de la bota al plegador o cilindre que alimenta el teler.
LA MÀQUINA D'OMPLIR BITLLETS:
La llançadora és la peça que en el teler s’encarrega de transportar el fil que travessa transversalment els fils de l’ordit, que s’anomena trama. A l’interior de la llançadora s’allotja la bitlla o carret de fil.
EL TELER DE GARROT:  El teler de garrot rep aquest nom pel fet de que l’impuls a la llançadora el dóna un garrot de fusta accionat per un sistema de lleva. Una corretja fixada a l’extrem del garrot arrossega la llançadora a través de la guia. El teler de garrot és el primer tipus de teler que es va moure per un sistema no manual.
EL TELER D'ESPASA: El teler d’espasa rep aquest nom pel fet de que l’impuls a la llançadora el dóna una palanca en forma d’espasa, accionada per un sistema de lleva. La part superior de l’espasa arrossega i impulsa la llançadora a través de la guia.
EL TELER JACQUARD: La innovació del seu teler està en la substitució dels dels lliços per un sistema d’agulles de forma que cada un dels fils de l’ordit pot ser alçat o no individualment. La calada dels fils de l’ordit s’organitza amb un sistema de targetes perforades que determinen la posició de cada un dels fils. Aquest sistema juntament amb la combinació dels colors dels fils de l’ordit i de la trama permet formar dibuixos en el mateix procés de confecció del teixit.

EL TELER BARRAU: Fins el moment a mà es teixien diàriament de 10 a 15 cm i amb l’invent d’en Barrau es podien fer 10 m. La innovació d’aquest reusenc va ser molt important, però no trobà cap industrial disposat a fabricar el teler, cosa que motivà la venda de la patent a l’empresa anglesa, Lister and Co, que el va comercialitzar amb èxit.

EL TELER IWER: A la part posterior del teler es fixa el plegador de l’ordit, del qual fil a fil es passa a través de les pues de cada un dels lliços. Aquesta és una feina molt laboriosa i delicada que cal realitzar amb molta cura atès que els fils de l’ordit s’han de mantenir en paral•lel i ordenats en els diversos lliços. Per a l’accionament d’aquets, aquest teler incorpora una maquineta de Jacquard per obtenir diferents combinacions de la calada per fer teixits amb dibuixos.

# data[].attributes.body
La llana
Preparació de la llana
La filatura
El tissatge

# data[].attributes.body
Característiques de la llana:

La llana d’ovella forma una fibra arrissada amb un diàmetre de 16 a 40 micròmetres i una llargària d’entre 35 i 350 mil·límetres. Esta conformada per 3 capes  capes, la mèdula, la cortical i la cuticular o superficial. Aquesta presenta unes escames.

La llana es compon de dos elements, la queratina i la lanolina. La queratina és una proteïna natural amb estructura de polímer que li proporciona elasticitat, flexibilitat i resistència. La lanolina és un greix que envolta les fibres i és impermeable.

Obtenció de la llana:
Les característiques de la llana varien segons la raça de l’ovella i de la part de l’animal d’on provingui.

# data[].attributes.body
El sorteig: s'esquila a la ovella.
La batuda: es remou per poder separar la llana de lo brut.
El rentat: es neteja la llana per començar a fer fils .

# data[].attributes.body
L' obridora:
La obridora forma parta del procés de la preparació prèvia de la llana per a la filatura. S’encarrega d’obrir i d’esponjar els flocs de llana que ja han passat pel procés de rentat.
El batuar:
Forma part del procés de preparació previ del filat. S’encarrega de separar i d’esponjar els flocs de llana provinents del sorteig.

# data[].attributes.body
La filatura d´estam :
Parteix de fibres de llana mes llargues  permet obtenir fils mes prims i resistents.

La filatura de carda:
-s´utilitzaba una carda per estirar i desenredar les fibres de llana.

# data[].attributes.body
El teixit pla:
El teixit pla es fa amb el teler i es forma amb la conbinació entrellaçada de fils en direccions perpendiculars.
Preparació del fil:
El teler:

# data[].attributes.body
Carbó:
-Les carboneres:
Lloc on s´emagatzenaba el carbó

:Vapor
-Les calderes
Espai fisic on  s´escalfaba el vapor

-La maquina de vapor:
Maquina que transformaba l´energia termica en moviment. Aquesta donaba energia a totes les maquines de la fabrica, era anomenada (La burra).