# data[].attributes.body
En löytänyt lisättävää.

Jasmin Ahlroth

# data[].attributes.body
Jasmin Ahlroth

# data[].attributes.body
Palveluseteliä voi hakea asuinkunnan terveyskeskuksesta, sosiaalivirastosta tai muusta palveluyksiköstä.
Lääkäri tai muu terveydenhuollon edustaja arvioi palvelusetelin tarpeellisuuden ikäihmiselle.
Kunta hyväksyy palvelusetelin käyttäjälle tietyt sosiaali- ja terveyspalvelut joihin palveluseteliä on mahdollista käyttää.

https://www.kuntaliitto.fi/sosiaali-ja-terveysasiat/palveluiden-jarjestaminen-ja-tuottaminen/palveluseteli

https://www.mehilainen.fi/tietoa-asiakkaalle/palveluseteli

Jasmin Ahlroth

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Palvelusetelillä tarkoitetaan kunnan sosiaali- ja terveyspalvelujen saajalle myöntämää sitoumusta korvata palvelujen tuottajan antaman palvelun kustannukset kunnan ennalta määrittelemään arvoon asti. Palveluseteli on yksi tapa järjestää kunnan vastuulle kuuluvia sosiaali- ja terveyspalveluja.

Palveluseteli lainsäädännössä

Laki sosiaali- ja terveydenhuollon palvelusetelistä ( 569/2009) tuli voimaan 1.8.2009. Palvelusetelilain tavoitteena on lisätä asiakkaan valinnan mahdollisuuksia, parantaa palvelujen saatavuutta, monipuolistaa palvelutuotantoa sekä edistää kuntien, elinkeinotoimen ja yksityisten palveluntuottajien yhteistyötä. Uudistuksella ei muutettu kuntien velvoitteita järjestää asukkailleen sosiaali- ja terveydenhuoltoa.

Palvelusetelilakia sovelletaan kuntien järjestämiin sosiaali- ja terveyspalveluihin. Mitä palvelusetelilaissa on säädetty kunnasta, koskee myös kuntayhtymää.

Uuden sosiaalihuoltolain voimaantulon myötä 1.4.2015 kumottiin aiemman sosiaalihuoltolain 3 a § luku, jossa olivat kotipalvelun ja kotisairaanhoidon palveluseteliä koskevat erityissäännökset. Näin ollen myös kotipalvelun ja kotisairaanhoidon palvelusetelin osalta tukeudutaan jatkossa palvelusetelilain yleissäännöksiin.

Palvelusetelijärjestelmän käyttöönotto

Palveluseteli on yksi kuntien käytettävissä olevista palveluiden järjestämistavoista - ei kustannusten korvausjärjestelmä eikä oma itsenäinen palvelunsa.

Kunta päättää, mitä järjestämistapaa tai tapoja käytetään kyseisessä kunnassa. Jotta eri järjestämisvaihtoehtoja voidaan arvioida, kunnan on päätöksenteon pohjaksi tarpeen selvittää muun muassa oman toiminnan kustannukset ao. palveluissa, asiakasmaksujen määräytymisperusteet ja maksutulojen osuus nykyisistä kustannuksista sekä palvelusetelillä järjestettävän palvelun kustannukset kunnalle ja asiakkaalle. Palvelusetelijärjestelmän hallinnoinnista syntyy kunnalle kustannuksia, jotka on syytä ottaa huomioon eri vaihtoehtoja arvioitaessa.

Mikäli kunta järjestää palveluja palvelusetelillä, kunta osoittaa talousarviossa ja -suunnitelmassa voimavarat palvelusetelillä järjestettäviin palveluihin. Lisäksi kunta hyväksyy palvelusetelin toimintaperiaatteet kunnassa kuten, mihin palveluihin palveluseteliä käytetään, mikä on palvelusetelin arvo, missä laajuudessa ja mistä lukien palveluseteli otetaan käyttöön.

Kunta hyväksyy ne yksityiset palvelujen tuottajat, joiden palvelujen maksamiseen asiakas voi käyttää kunnan myöntämää palveluseteliä. Kunta voi joko hyväksyä kaikki hyväksymisedellytykset täyttävät palveluntuottajat tai rajoittaa palveluntuottajien määrää kilpailuttamalla palveluntuottajat julkisista hankinnoista annetun lain mukaisesti esimerkiksi laadullisilla perusteilla. Käytettäessä palveluseteliä palvelujen järjestämistapana ei kunnan ja palveluntuottajan välille muodostu sopimussuhdetta.

Yksityisesti järjestettyjä terveydenhuollon palveluja koskee laki yksityisestä terveydenhuollosta sekä laki terveydenhuollon ammattihenkilöistä, mitkä tulee ottaa huomioon esimerkiksi kotisairaanhoidon palvelujen tuottajien hyväksymisessä. Yksityisen palveluntuottajan on oltava ennakkoperintärekisterissä.

Lakisääteisten kriteerin ohella kunta erikseen asettaa omia hyväksymisedellytyksiä, jotka voivat liittyä esimerkiksi asiakkaiden tai asiakasryhmien tarpeisiin, taikka palvelujen määrään tai laatuun. Kunnan asettamien vaatimusten tulee olla palveluntuottajia syrjimättömiä ja perustua puolueettomasti arvioitaviin seikkoihin. Palveluntuottajan hyväksyminen tulee peruuttaa, jos hyväksymiselle asetetut edellytykset eivät enää täyty. Hyväksyminen tulee peruuttaa myös silloin, jos palveluntuottaja sitä pyytää.

Kunnan on pidettävä luetteloa hyväksymistään palvelun tuottajista. Tiedot palvelujen tuottajista, näiden tuottamista palveluista ja niiden hinnoista tulee olla julkisesti saatavilla internetissä ja muulla soveltuvalla tavalla esimerkiksi kunnan toimipisteissä.

Asiakkaan asema palvelusetelijärjestelmässä

Palvelusetelilaissa asiakkaalla tarkoitetaan sosiaalihuollon asiakaslaissa tarkoitettua asiakasta sekä potilaslaissa tarkoitettua potilasta.

Asiakkaalle laaditaan yhdessä hänen kanssaan kirjallinen hoito- ja palvelusuunnitelma. Suunnitelma perustuu asiakkaan yksilöllisiin tarpeisiin ja se tarkistetaan palvelutarpeen muuttuessa. Hoito- ja palvelusuunnitelman perusteella asiakkaalle ei kuitenkaan synny oikeutta vaatia siihen sisältyviä palveluja.

Asiakkaan palveluihin hakeutuminen tapahtuu samalla tavalla kuin muitakin järjestämistapoja käytettäessä. Palvelun saannin edellytysten arvioinnin suorittaa kunta, joka tekee myös päätöksen palvelun järjestämisestä. Palvelun järjestäminen perustuu sosiaalihuollossa hallintopäätökseen ja terveydenhuollossa hoitopäätökseen. Lisäksi tulosidonnaisen palvelusetelin arvosta annetaan päätös asiakkaalle.

Kunnalla on informointivelvoite suhteessa asiakkaaseen. Kunnan on selvitettävä asiakkaalle tämän asema palveluseteliä käytettäessä, palvelusetelin arvo, palvelun tuottajien hinnat, omavastuuosuuden määräytymisen perusteet ja arvioitu suuruus sekä vastaavasta palvelusta lain mukaan määräytyvä asiakasmaksu.

Asiakkaan on puolestaan annettava palvelusetelin myöntämistä varten tarpeelliset tiedot. Näitä tietoja voivat olla esimerkiksi asiakkaan tulotiedot tulosidonnaisen palvelusetelin yhteydessä. Asiakasta on myös informoitava häntä koskevien tietojen käsittelystä. Asiakkaalle on annettava tieto, mistä muualta häntä koskevia tietoja voidaan hankkia. Asiakkaalle on varattava tilaisuus tutustua muualta hankittuihin tietoihin ja antaa asiassa tarpeellista selvitystä.

Asiakas voi kieltäytyä hänelle myönnetystä palvelusetelistä, jolloin kunnan tulee ohjata hänet muilla tavoin järjestettävien palvelujen piiriin. Asiakkaalla ei ole oikeutta vaatia palvelua järjestettäväksi palvelusetelillä. Palvelusetelin saanut asiakas tekee palveluntuottajan kanssa sopimuksen palvelun antamisesta. Tätä sopimussuhdetta koskevat kuluttajaoikeuden ja sopimusoikeuden säännökset ja oikeusperiaatteet.

Palvelusetelin arvo

Palvelusetelin arvo voi olla tasasuuruinen tai se voi olla riippuvainen asiakkaan tuloista. Tulosidonnaisen palvelusetelin arvosta on annettava päätös asiakkaalle. Mikäli asiakas on tyytymätön päätökseen voi hän tehdä kirjallisen oikaisuvaatimuksen kunnan monijäseniselle toimielimelle, joka vastaa asianomaisen palvelun järjestämisestä kunnassa.

Kunnan tulee määrätä palvelusetelin arvo siten, että se on asiakkaan kannalta kohtuullinen. Kohtuullisuutta arvioitaessa on otettava huomioon kustannukset, jotka aiheutuvat kunnalle vastaavan palvelun tuottamisesta omana tuotantona tai hankkimisesta ostopalveluna sekä asiakkaan maksettavaksi jäävä arvioitu omavastuuosuus.

Poikkeuksia tästä palvelusetelin arvoa koskevasta pääsäännöstä on ainakin asiakasmaksulaissa asiakkaalle maksuttomaksi säädettyjen palvelujen, lääkinnällisen kuntoutuksen apuvälineiden, vammaispalvelulaissa tarkoitetun henkilökohtaisen avun, sotainvalidien palvelujen sekä omaishoitajan vapaan aikaisen hoidon osalta.

Palvelua ei saa järjestää yksinomaan palvelusetelin avulla, jos palvelusta perittävän asiakasmaksun enimmäismäärä on säädetty palvelun tuottamisesta aiheutuvia kustannuksia pienemmäksi (ts. asiakasmaksusta on erikseen asiakasmaksulainsäädännössä säädetty).

Asiakkaan omavastuuosuutta ei ole enää suoraan kytketty muulla tavoin järjestetystä palvelusta perittävissä olevaan asiakasmaksuun. Palvelusetelin omavastuuosuudet eivät enää kerrytä asiakasmaksulain 6 a §:n mukaista maksukattoa.

Palvelusetelilaissa on vielä kunnan vastuun osalta todettu, että kunta on velvollinen suorittamaan palvelun tuottajalle enintään asiakkaan ja palveluntuottajan sopiman hinnan tapauksissa joissa asiakkaan ja palveluntuottajan sopima hinta on pienempi kuin palvelusetelin arvo.

Palvelusetelin arvoa on korotettava, jos asiakkaan tai hänen perheensä toimeentulo tai asiakkaan lakisääteinen elatusvelvollisuus muutoin vaarantuu, taikka se on tarpeen muut huollolliset näkökohdat huomioon ottaen. Arvon korottamista koskevasta asiasta on tehtävä päätös. Päätöksestä on mahdollista tehdä ensivaiheessa kirjallinen oikaisuvaatimus palvelun järjestämisestä vastaavalle kunnan monijäseniselle toimielimelle. Toimielimen oikaisuvaatimuksen johdosta antamaan päätökseen haetaan muutosta valittamalla hallinto-oikeuteen.

Palvelusetelin suhde sairausvakuutukseen ja verotukseen

Koska palvelusetelin avulla järjestetyissä palveluissa on kyse kunnan järjestämistä palveluista, on laissa selvyyden vuoksi vielä säädetty, että asiakkaalla ei ole oikeutta saada sairausvakuutuslain mukaista korvausta omavastuuosuuteen. Matkakustannuksista asiakas voi kuitenkin saada korvausta siten kuin sairausvakuutuslaissa säädetään.

Palveluseteli on saajalleen tuloverotuksessa veroton etuus. Palveluseteliä ei voi siirtää toiselle henkilölle eikä muuttaa rahaksi. Palvelusetelin omavastuuosuuden osalta on vielä selvyyden vuoksi todettava, ettei se ole verotuksessa kotitalousvähennykseen oikeuttava meno.

Kunnalla on oikeus saada valtiolta palautuksena laskennallinen vero yksityiseltä sektorilta ostetuista verottomista terveyden- ja sairaanhoitopalveluista sekä sosiaalihuoltopalveluista arvonlisäverolain 130 a §:n mukaisesti. Laskennallisen palautuksen suuruus on 5 %. Palautus lasketaan kunnan maksamasta palvelun ostohinnasta.

Kuntaliiton verkkopalvelussa

Muualla verkossa

Voit tarkistaa oman kuntasi palvelusetelitarjonnan myös Vaana- ja Palse-portaalien kautta.

Löydä lisää sisältöä samoista teemoista

# data[].attributes.attachment_link.description
Palvelusetelillä tarkoitetaan kunnan sosiaali- ja terveyspalvelujen saajalle myöntämää sitoumusta korvata palvelujen tuottajan antaman palvelun kustannukset kunnan ennalta määrittelemään arvoon asti. Palveluseteli on yksi tapa järjestää kunnan vastuulle kuuluvia sosiaali- ja terveyspalveluja. Laki sosiaali- ja terveydenhuollon palvelusetelistä ( 569/2009) tuli voimaan 1.8.2009.

# data[].attributes.body
Terveystarkastukset ovat ilmaisia ja niihin voi varata ajan, jos terveys ja toimintakyky on heikentynyt. 70-75 vuotiaat saavat kutsun terveystarkastuksiin. Terveystarkastus on ilmainen ja vapaaehtoinen. Terveystarkastuksessa tehdään kokonaisvaltainen terveydentilan perustutkimus sekä tehdään muistitesti ja arvoidaan mielenterveyttä. Tarkastuksessa selvitetään myös ikäihmisen toimintakykyä sekä itsenäistä suoritutumista kotona. Tarkastuksessa arvioidaan lisäksi sairastumisriskejä ja kydään läpi mahdollisia laboratoriotuloksia.

Jasmin Ahlroth

# data[].attributes.body
Laitoshoito ikäihmiselle on tarpeen, mikäli hänelle ei voida järjestää enää tarvittavaa hoitoa kotona, palvelutalossa tai tehostetussa palvelutalossa. Muistisairaalle laitoshoito on vaihtoehto, jos hänellä ilmenee sekavuutta, harhoja sekä joustamattomuutta. Nämä tekijät yhdessä omaishoitajan/puolison ja läheisten uupumisen kanssa lisäävät syitä laitoshuollon käyttöönottoon.

https://alzheimerinfo.fi/alzheimerin-taudista-kysyttya/alzheimerin-hoito/milloin-laitoshoitoon/

Jasmin Ahlroth

# data[].attributes.attachment_link.description
Isälläni (81 v.) on todettu Alzheimerin tauti muutama vuosi sitten, ja hänellä on lääkehoito ja säännöllinen seuranta. Hän asuu yhdessä äitini kanssa rivitalossa. Ajokortin hän menetti n. 2 vuotta sitten. He muuttivat rivitaloon kotitalostaan, jolloin joutuivat luopumaan suuresta osasta ”maatalon” t…

# data[].attributes.body
https://sotaveteraanit.fi/veteraanien-tuet-ja-etuudet/

Sotaveteraanien aviopuolisot ovat myös oikeutettuja kuntoutukseen. Aviopuoliso voi käydä sotaveteraanin kanssa kuntoutuksessa samanaikaisesti. Näin pyritään parantamaan myös kuntoutuksen tuloksia veteraanille. Veteraanin kotona selviytymistä tukee  hyvinvoiva ja jaksava hoitava aviopuoliso.
Aviopuolison kuntoutusjakso ei kuitenkaan saa olla sotaveteraanin kuntoutusta pidempi.

Jasmin Ahlroth

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
VETERAANIEN TUET JA ETUUDET

Veteraanien etuuksia vuonna 2022

Suomen sotien 1939 - 1945 sotainvalideilla sekä rintamatehtävissä olleilla miehille ja naisille eli rintamaveteraaneilla on laeissa ja asetuksissa säädetty oikeus saada valtion varoin eräitä erityisetuuksia.

Osittain niiden saantiin ovat oikeutettuja myös eräissä sotaan liittyvissä tehtävissä palvelleet henkilöt sekä vuosien 1945-52 miinanraivaajat.

Oikeus kuntoutukseen tulee Kelan kautta ja miinanraivaajilla rintamalisään Valtiokonttorin kautta.

Erityisetuuksia rintamaveteraaneille ja heihin rinnastetuille henkilöille myönnetään myös kuntien ja seurakuntien varoin.

Julkisyhteisöjen antamaa tukea täydentävät säätiöiden ja yhteisöjen rintamaveteraaneille myöntämät avustukset.

Vuoden 2021 alussa tunnuksen omaavien veteraanikuntoutukseen ja palveluihin oikeutettujen veteraanien määrä oli 4378.

Seuraavassa kerrotaan perus- ja viitetietoja edellä tarkoitetuista etuuksista.

Rintamaveteraanien tunnukset

Rintamaveteraaneille myönnettyjä tunnuksia ovat

rintamasotilastunnus (miehille), asetus 772/1969

rintamapalvelustunnus (naisille), asetus 554/1978

rintamatunnus (rintamalinnoittajille), asetus 256/1988

ulkomaalaisen rintamasotilastunnus (ulkomaalaisille vapaaehtoisille), asetus 418/1992

Tunnukset ovat Puolustusvoimien ja puolustusministeriön myöntämiä. Kaikkien näiden hakuaika päättyi 31.12.1994, eikä niitä voi enää hakea.

Kela postittaa kaikille rintamalisän saajille rintamalisäkortin. Kortti on sinivalkoinen. Sen toisella puolella on henkilön nimi ja toisella puolella käyttöohje. Kun käytätte tätä korttia, todistakaa henkilöllisyytenne kuvallisella henkilötodistuksella. Myönnetystä tunnuksesta on merkintä sotilaspassissa. Tarvittaessa rintamasotilastunnuksen olemassa olon voi varmistaa oman asuinalueen Puolustusvoiminen aluetoimistoista ja rintamapalvelustunnustiedustelut hoidetaan Kansallisarkiston kirjaamon kautta puh. 029 533 7000 tai sähköpostitse:kirjaamo@arkisto.fi

Tunnuksia ja niihin liittyviä asioita voi tiedustella seuraavasti:

Rintamasotilastunnus (miehet):
sen sotilasläänin esikunta, jonka alueella asuu

Rintamapalvelustunnus (naiset):
Kansallisarkisto (aik. Sota-arkisto)
Postiosoite: PL 258, 00171 HELSINKI
Puhelin: 029-533 7000 / kirjaamo

Rintamatunnus (työvelvolliset linnoittajat) ja Ulkomaalaisen rintamasotilastunnus (miehet):
Kansallisarkisto (aik. Sota-arkisto)
Postiosoite: PL 258, 00171 HELSINKI
Puhelin: 029-533 7000 / kirjaamo

Rintamalisä

Rintamalisä maksetaan henkilölle, jolle on myönnetty jokin rintamaveteraanien tunnus sekä henkilölle, jolle Sota-arkisto on antanut todistuksen osallistumisesta miinanraivaukseen 1945 - 1952. Rintamalisää maksetaan myös ulkomaille.

Rintamalisä on 128,13€. Rintamalisä on verotonta tuloa ja sitä ei oteta tulona huomioon asiakasmaksuja määriteltäessä. (Asiakasmaksulaki 29 § (24.4.2003/328)

Ylimääräinen rintamalisä

Ylimääräistä rintamalisää maksetaan henkilölle, joka saa sekä rintamalisää että kansaneläkettä. Ylimääräinen rintamalisä on 25 - 45 prosenttia siitä eläkkeensaajan kansaneläkkeestä, joka on suurempi kuin 93,63 €/kk. Kun hakijalla ei ole lainkaan muita eläkkeitä, jotka vähentäisivät ylimääräistä rintamalisää, hänelle maksetaan suurin mahdollinen rintamalisä.

Suurin mahdollinen ylimääräinen rintamalisä maksetaan eläkkeensaajalle, joka ei saa sen määrää pienentäviä eläkkeitä, kuten eläkettä ulkomailta.

Suurin mahdollinen ylimääräinen rintamalisä on

yksin asuvalle 263,64 €/kk

parisuhteessa olevalle 230,86 €/kk

Ylimääräinen rintamalisä on verotonta tuloa.

Ylimääräistä rintamalisää sai vuoden 2021 alussa 2 651 veteraania. Miehiä heistä oli 1 114 ja naisia 1 537.

Veteraanilisä

Veteraanilisä maksetaan tunnuksen omaavalle veteraanille silloin kun hän saa ylimääräistä rintamalisää ja korotettua tai ylintä eläkettä saavan hoitotukea, Veteraanilisää ei tarvitse erikseen hakea, jos edellä mainitut ehdot täyttyvät. Lisä maksetaan Kelan kautta.

Veteraanilisän määrä on 110,19 €/kk. Se on verotonta. Se ei pienennä eläkkeensaajan asumistukea. Lisä maksetaan myös laitoshoidossa olevalle veteraanille, mutta se otetaan huomioon pitkäaikaishoidon maksussa, jonka laitos tai kunta perii veteraanilta.

Kuntoutus

Rintamaveteraanien kuntoutuslain nojalla kuntoutusta voi saada henkilö, jolle on myönnetty rintamasotilas-, rintamapalvelus- tai rintamatunnus.
Laitoskuntoutusta myönnetään seuraavasti:

Laitoskuntoutus (toimintakykyluokka III)

Enintään 10 vuorokautta kalenterivuodessa

laitoskuntoutus rintamaveteraanille, jolla on vamma tai sairaus, joka aiheuttaa toimintakyvyn häiriöitä (toimintakykyluokka I tai II)

2-4 viikkoa kalenterivuodessa, jos se on kuntoutuksen tavoitteiden kannalta perusteltua

Avokuntoutus:

päiväkuntoutusta III- toimintakykyluokan rintamaveteraanille ja aviopuolisoille

enintään 10 päivää kalenterivuodessa

päiväkuntoutusta I- ja II- toimintakykyluokan rintamaveteraanille ja aviopuolisoille

enintään 20 päivää kalenterivuodessa

avokuntoutusta III- toimintakykyluokan rintamaveteraanille

enintään 20 käyntikertaa kalenterivuodessa

muuta avokuntoutusta I- ja II- toimintakykyluokan rintamaveteraanille

enintään 30 käyntikertaa kalenterivuodessa

Avokuntoutusta voidaan antaa esimerkiksi seuraavasti:

Toimintakykyluokkaan III kuuluva rintamaveteraanià avokuntoutus 2 x 10 hoitokerran sarja

Toimintakykyluokkaan I ja II kuuluva rintamaveteraanià avokuntoutus 3 x 10 tai 2 x 15 hoitokerran sarjoina

Kuntoutuksen pituudet on säädetty rintamaveteraanien kuntoutuksesta annetussa asetuksessa. Rintamaveteraanin tuettu kotona kuntoutuminen voi olla ennaltaehkäisevää, toimintakykyä yllä pitävää kotona tai palvelutalossa selviytymistä tukevaa toimintaa. Toimintakyvyn arviointi toteutetaan omassa asuinympäristössä. Tuettu kotona kuntoutuminen katsotaan kuuluvaksi sekä kuntoutukseen että yhdeksi kotona asumista tukevaksi palveluksi.

Aviopuolison kuntoutusoikeus

Yhteisen kuntoutusjakson tavoitteena on pyrkiä parantamaan rintamaveteraanin kuntoutuksen tuloksellisuutta ja vaikuttamaan veteraanin kotona selviytymiseen mm. tukemalla hoitavan aviopuolison jaksamista.Aviopuolisolla on oikeus osallistua veteraanin kanssa samanaikaisesti veteraanin kanssa laitos- tai päiväkuntoutukseen, mutta ei avokuntoutukseen.

Aviopuolison kuntoutusjakso ei saa olla rintamaveteraanin jaksoa pidempi.

Matkakustannukset

Kansaneläkelaitos maksaa kuntoutettavalle rintamaveteraanille ja hänen kanssaan kuntoutuksessa olleelle aviopuolisolle matkasta aiheutuneet tarpeelliset matkakustannukset kokonaisuudessaan.

Rintamaveteraanin on matkakorvausta hakiessaan esitettävä Kansaneläkelaitokselle:

kunnan antama kuntoutusmaksusitoumus tai kopio hyväksymispäätöksestä

selvitys kuntoutukseen osallistumisesta (Selvitys voidaan antaa esim. Kansaneläkelaitoksen lomakkeella.)

Lisätietoja saat Kansaneläkelaitoksen toimistoista.

Huomioithan, että jos joudut käyttämään taksia, niin tulee taksi tilata Kelan kanssa sopimuksen tehneestä tilausvälityskeskuksesta. Ohjeet taksin tilaamiseen löytyvät Kelan sivuilta tai arkisin klo 9-16 puhelinnumerosta 020 692 204.

Jos tilaat taksin muulla tavoin, Kela ei korvaa matkaasi.

Veteraanin leskellä ei ole kuntoutusoikeutta veteraanikuntoutuksen kautta.

Rintamaveteraaneille kotona asumista tukevat kuntien palvelut

Rintamaveteraanin tuloja ei tarvitse selvittää, vaan palvelun tarve on ratkaiseva. Määrärahaa voi käyttää rintamaveteraanin itsenäistä selviytymistä tukeviin palveluihin ja niistä aiheutuneiden kustannusten korvaamiseen. Palvelujen perustaksi korostetaan henkilökohtaista palvelutarpeen kartoitusta (Laki ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista, 15§ [30.12.2014/1323]) .

Yleisimpiä veteraanien tarvitsemia palveluja ovat siivous, ateriapalvelut, kylvetykset, vaatehuolto, asiointipalvelut, kotisairaanhoito, jalkahoito ja kodissa tehtävät pienet muutostyöt kuten kynnysten poisto, tukikaiteiden asentaminen, luiskat portaikkoihin sekä pihatyöt. Lisäksi näihin kuuluvat sosiaalinen kanssakäyminen, tuettu kotikuntoutus sekä omaishoidon kustannukset.

Sotainvalideille, joiden sotilasvammalain mukainen työkyvyttömyysaste on vähintään 10 %, ei voida antaa tämän määrärahan perusteella rintamaveteraaneille tarkoitettuja kunnallisia avopalveluja, vaan he saavat palvelut sotilasvammalain perusteella.

Hammashoito veteraaneille ja miinanraivaajille

Omavastuuosuuden selvittämiseksi on etenkin ennen suuria hoitotoimenpiteitä syytä ottaa selko siitä, paljonko hoidosta jää itselle maksettavaksi. Hammaslääkäriltä saa kustannusarvion tulevan hoidon kustannuksista.

Ulkomaalaisen vapaaehtoisen rintama-avustus

Suomen sodissa 1939-1945 vapaaehtoisesti palvelleelle ulkomaalaiselle rintamasotilaalle, joka asuu Virossa tai muualla entisen Neuvostoliiton alueella vaikeissa taloudellisissa oloissa taikka asuu pysyvästi Suomessa, voidaan hakemuksesta myöntää rintama-avustusta.

Ulkomaalaisella rintamasotilaalla tarkoitetaan tässä henkilöä, jolle on myönnetty ulkomaalaisen rintasotilastunnus tai joka täyttää tunnuksen myöntämisedellytykset. Kertakorvauksena myönnettävän avustuksen määrä vuonna 2022 on 2 000 euroa. Avustus maksetaan Valtiokonttorin kautta.
Eräissä sotiin liittyvissä tehtävissä palvelleiden kuntoutus
Vuonna 1997 annetun lain mukaan voivat 1939 - 1945 tai niiden jälkeen eräissä Suomen sotiin liittyvissä tehtävissä palvelleet henkilöt, joille Sota-arkisto on myöntänyt todistuksen palvelusta, voivat hakea kuntoutusta Valtiokonttorin kautta.

Tähän ryhmään kuuluvat tunnuksettomat henkilöt, joille olisi annettu jokin rintamaveteraaneille tarkoitetuista tunnuksista (rintamasotilastunnus, rintamapalvelustunnus tai rintamatunnus), mikäli he olisivat hakeneet tunnusta sen hakemiselle asetetussa määräajassa eli vuoden 1994 loppuun mennessä.

Ulkomaalaiset vapaaehtoiset, jotka ovat palvelleet vuosien 1939-1945 sotien aikana osallistuen varsinaisiin sotatoimiin Suomen puolustusvoimien joukoissa ja jotka asuvat joko Suomessa tai entisen Neuvostoliiton alueella.

Miinojen raivaajat, jotka ovat osallistuneet vuosina 1945-1952 puolustusvoimien alaisina merimiinojen raivaukseen tai raivausesteiden purkamiseen merivoimien alusyksiköissä tai maamiinojen raivaukseen Pohjois-Suomessa.

Sairaanhoitotehtävissä toimineet, jotka vuosien 1939-1945 sotien aikana ovat palvelleet sairaanhoitotehtävissä puolustusvoimien hoitopaikoissa

Asevelvolliset, jotka 1939-1945 sotien aikana ovat palvelleet puolustusvoimien koulutuskeskuksissa asevelvollisuuslain nojalla määrättyinä.

Näiden kaikkien ryhmien hakuaika kuntoutusoikeuden piiriin päättyi 31.12.2004.

Karjanajajat, jotka 1939-1945 sotien aikana ovat toimineet karjan evakuointitehtävissä

Partisaani-iskujen uhrit, jotka ovat 1939-1945 sotien aikana joutuneet partisaani-iskujen uhreiksi.

Näiden ryhmien hakuauka kuntoutusoikeuden piiriin päättyi 31.12.2006.

Laitoskuntoutusjakso voidaan Valtiokonttorin harkinnan mukaan jakaa aviopuolison kanssa. Vuodelle 2021 on määrärahoja varattu 2,5M€. Kuntoutukseen oikeutettujen määrä on noin 2700, joista kuntoutettavien määrän arvioidaan olevan 650 henkilöä.

Hautausmaksut

Vuoden 2004 alusta voimaan tulleen hautaustoimilain mukaan evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntien ja seurakuntayhtymän hautausmaat ovat yleisiä hautausmaita. Niillä hautaustoimessa perittävien perusteiden tulee olla samat kaikille. Laissa on kuitenkin poikkeussäännös, jonka nojalla seurakunta tai seurakuntayhtymä voi myöntää kokonaan tai osittain vapautuksen hautaustoimesta perittävistä maksuista, jos vainaja on ollut rintamaveteraani, tai siihen rinnastettavasta syystä. Maksuvapautus voi koskea myös edellä tarkoitetun henkilön puolisoa.

Valtiokonttori maksaa hautausapua, jos sotainvalidille vahvistettu työkyvyttömyysaste oli vähintään 20 prosenttia. Veteraanilla, jolla ei ole sotainvaliditeettia, ei hautausavustusta ole.

Kuntien etuudet veteraaneille

Kuntakohtaisia etuuksia ovat muun muassa terveyskeskuskäyntien, joukkoliikenteen käytön ja ajoneuvon pysäköinnin maksuttomuus sekä avustukset hammashoidon ja silmälasien hankkimiseen. Tietoja näistä etuuksista saa oman kunnan palveluneuvonnasta ja paikallisesta veteraaniyhdistyksestä.

Veteraaniliittojen ja - piirien kautta haettavat avustukset 2022

Vähävarainen, ylimääräistä rintamalisää saava, Suomen Sotaveteraaniliiton jäsenyhdistykseen tai Rintamaveteraaniliiton osastoon kuuluva veteraani, hänen puolisonsa tai veteraanin leski voi hakea taloudellista avustusta liittojen kautta. Tuloraja on 1 400 euroa/kk.

Hakemukseen on liitettävä verotodistus tai Kelan todistus ylimääräisestä rintamalisästä sekä kuitit niistä kuluista, joihin avustusta haetaan.Avustuksia myönnetään lääke- ja hoitokulujen omavastuuosuuksiin, apuvälineisiin ja kotona asumista tukeviin kodin muutostöihin. Avustuksen suuruus on keskimäärin noin 100 - 800 euroa riippuen aiheutuneista kustannuksista.

Avustusta voi saada Sotaveteraaniliiton perinne- ja tukisäätiön, Turvallisuuden tuki- säätiön, Eileen Starckjohann ja Thelma Starckjohann-Bruun säätiön sekä Kaatuneiden Muistosäätiön myöntämistä varoista tai veteraanikeräyksen tuotosta.

Hakemuksia saa piireistä, yhdistyksistä tai internet-sivuiltamme , mistä löytyvät myös tarkemmat ohjeet avustusten myöntämiselle. Hakemukseen on merkittävä selkeästi hakijan tiedot, tilinumero on ilmoitettava IBAN-muodossa.

Avustusten hakulomakkeet ja - ohjeet löydät täältä.

Kuka lasketaan veteraanin leskeksi?

Veteraanin leski on ollut avioliitossa rintamasotilastunnuksen tai rintamatunnuksen omaavan miehen tai rintamapalvelustunnuksen omaavan naisen kanssa, jonka puoliso on kuollut liiton voimassa ollessa

Veteraanin lesken statuksen edellytyksenä on, että avioliitto on solmittu vähintään kolme vuotta ennen veteraanin kuolemaa ja leski ei ole avioitunut uudelleen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Veteraanien tuet ja etuudet - Sotaveteraanit.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
VETERAANIEN TUET JA ETUUDET Veteraanien etuuksia vuonna 2022 Suomen sotien 1939 - 1945 sotainvalideilla sekä rintamatehtävissä olleilla miehille ja naisille eli rintamaveteraaneilla on laeissa ja asetuksissa säädetty oikeus saada valtion varoin eräitä erityisetuuksia. Osittain niiden saantiin ovat oikeutettuja myös eräissä sotaan liittyvissä tehtävissä palvelleet henkilöt sekä vuosien 1945-52 miinanraivaajat.

# data[].attributes.body
Muistisairas selviytyy usein parhaiten tutussa ympäristössä, tuttujen rutiinien keskellä. Moni muistisairas ihminen asuukin kotona niin kauan kuin mahdollista, joko itsenäisesti tai hoitavan omaisen, omaishoitajan, apuvälineiden ja/tai kotiavun turvin. Sekä muistisairas ihminen että hänen hoitajansa tarvitsevat kuntoutusta ja tukea.

https://www.muistiliitto.fi/fi/tuki-ja-palvelut/hoito-ja-kuntoutus/kotona-asuminen
- Noora Valo

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Muistisairas selviytyy usein parhaiten tutussa ympäristössä, tuttujen rutiinien keskellä. Moni muistisairas ihminen asuukin kotona niin kauan kuin mahdollista, joko itsenäisesti tai hoitavan omaisen, omaishoitajan, apuvälineiden ja/tai kotiavun turvin.

Sekä muistisairas ihminen että hänen hoitajansa tarvitsevat kuntoutusta ja tukea. Yksinasuva voi tarvita apua jo sairauden varhaisessa vaiheessa.

Muistisairas ihminen ja hänen läheisensä voivat hakea erilaisia sosiaaliturvan muotoja, kuten rahallisia etuuksia sekä palveluita.

Käännekohdassa

Kotona asumisen tulee tuntua turvalliselta, miellyttävältä ja mielekkäältä. Kun sairaus etenee, ei koti enää välttämättä ole paras paikka.

Suurin ympärivuorokautiseen hoitoon siirtymistä ennakoiva tekijä on sairastuneen käyttäytymisen muutokset, jotka läheiset kokevat raskaiksi. Myös sairauden nopea eteneminen, lisääntyvä avuntarve, turvattomuus sekä kävely- ja pidätyskyvyn menettäminen ennakoivat kotihoidon loppumista.

Jokainen tilanne on kuitenkin yksilöllinen. Lyhyt- tai pitkäaikaishoitoon siirtymiseen vaikuttavat muun muassa perheen sisäiset suhteet, läheisten mahdollisuudet omaishoitoon, omaishoitajan psyykkinen ja fyysinen terveydentila sekä saatu tuki ja apu.

On tärkeää, että muistisairaalle ihmiselle löytyy juuri hänen tarpeensa ymmärtävä yhteisökoti, jossa omannäköinen elämä voi jatkua.

# data[].attributes.attachment_link.description
Muistisairas selviytyy usein parhaiten tutussa ympäristössä, tuttujen rutiinien keskellä. Moni muistisairas ihminen asuukin kotona niin kauan kuin mahdollista, joko itsenäisesti tai hoitavan omaisen, omaishoitajan, apuvälineiden ja/tai kotiavun turvin. Sekä muistisairas ihminen että hänen hoitajansa tarvitsevat kuntoutusta ja tukea. Yksinasuva voi tarvita apua jo sairauden varhaisessa vaiheessa.

# data[].attributes.body
Sosiaalihuollon asiakaslain mukaan sosiaalihuoltoa toteutettaessa on laadittava palvelu-, hoito-, kuntoutus- tai muu vastaava suunnitelma, jollei kyseessä ole tilapäinen neuvonta ja ohjaus tai jollei suunnitelman laatiminen ole muutoin ilmeisen tarpeetonta. Suunnitelma on laadittava yhdessä asiakkaan kanssa, ellei siihen ole ilmeistä estettä.

https://thl.fi/fi/web/vammaispalvelujen-kasikirja/asiakasprosessi/asiakassuunnitelma-ja-palvelusuunnitelma

- Noora Valo

# data[].attributes.attachment_link.title
Asiakassuunnitelma ja palvelusuunnitelma - THL

# data[].attributes.attachment_link.description
Sosiaalihuollon asiakaslain mukaan sosiaalihuoltoa toteutettaessa on laadittava palvelu-, hoito-, kuntoutus- tai muu vastaava suunnitelma, jollei kyseessä ole tilapäinen neuvonta ja ohjaus tai jollei suunnitelman laatiminen ole muutoin ilmeisen tarpeetonta. Suunnitelma on laadittava yhdessä asiakkaa…

# data[].attributes.body
Tähän en löytänyt enää lisättävää. -Noora Valo

# data[].attributes.body
Jotta veteraanipalveluja voi saada tarvitaan kuitenkin siihen todistus, että on osallistunut sotiin vuosina 1939-1945. Todistukseksi käy rintamasotilastunnuksen, rintamapalvelutunnuksen tai rintamatunnuksen omaava rintamaveteraani sekä sota-arkiston (laki 1039/97) todistuksella sotatoimiin osallistunut henkilö.

https://www.ras.fi/veteraanipalvelut
- Noora Valo

# data[].attributes.attachment_link.description
Maksuttomia rintamaveteraanien palveluita voi saada vuosien 1939-1945 sotiin osallistunut rintamasotilastunnuksen, rintamapalvelutunnuksen tai rintamatunnuksen omaava rintamaveteraani sekä sota-arkiston (laki 1039/97) todistuksella sotatoimiin osallistunut henkilö. Palvelut myönnetään tarvelähtöisesti. Veteraaneilla on oikeus saada kaikkia muitakin ikääntyvälle väestölle suunnattuja palveluita. Veteraanipalveluihin liittyvissä asioissa yhteydenotot veteraaniasiamieheen.

# data[].attributes.body
https://www.terveyskyla.fi/ikatalo/ik%C3%A4%C3%A4ntyneelle/koti-ja-asuminen/palveluasuminen-ja-tehostettu-palveluasuminen
Noora Valo

# data[].attributes.attachment_link.description
Lue ikääntyneen palveluasumisesta, joka on asumisen vaihtoehto silloin, kun iäkäs henkilö ei pärjää omassa kodissaan sinne tuotavan avun turvin.

# data[].attributes.body
En löytänyt enää mitään lisättävää tähän. - Noora Valo

# data[].attributes.body
Ali Maqsoodi

# data[].attributes.attachment_link.description
Oma hyvä elämä kotona Ikäihmisten palveluilla tuetaan asiakkaiden elämänlaatua, voimavaroja sekä kokonaisvaltaista hyvinvointia. Mahdollistamme asiakkaamme oman hyvän elämän kotona tarjoamalla asiakkaan voimavaroihin perustuvia, yksilöllisiin tarpeisiin ...

# data[].attributes.body
Ali Maqsoodi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Palvelusuunnitelma on kunnan sosiaaliviranomaisten kanssa laadittu suunnitelma, johon kirjataan ne avun, tuen ja kuntoutuksen muodot, joita asiakas tarvitsee arjessaan.

Vammaispalvelulain uudistuksen myötä 1.9.2009 lähtien palvelusuunnitelma on lakisääteinen. Palvelusuunnitelmassa on otettava huomioon asiakkaan yksilöllinen tuen tarve. Palvelusuunnitelma on laadittava vammaisen henkilön tarvitsemien palvelujen ja tukitoimien selvittämiseksi.

Palvelusuunnitelma on tarkistettava, jos vammaisen henkilön palveluntarpeessa tai olosuhteissa tapahtuu muutoksia sekä muutoinkin tarpeen mukaan.

Palveluiden suunnittelun määräajat

Lakiuudistuksessa palvelutarpeen arvioinnille ja päätösten tekemiselle asetetaan enimmäisaika. Palvelujen ja tukitoimen tarpeen selvittäminen on aloitettavan seitsemäntenä arkipäivänä siitä, kun vammainen henkilö, hänen edustajansa tai omaisensa on ottanut kunnan sosiaalipalveluista vastaavaan viranomaiseen yhteyttä.

Palveluja ja tukitoimia koskevat päätökset on tehtävä ilman aiheetonta viivästystä ja viimeistään kolmen kuukauden kuluttua hakemuksen jättämisestä, ellei asian selvittäminen erityisestä syystä vaadi lisäaikaa.

Miten se tehdään?

Tuki- ja palvelusuunnitelman laadinta käynnistyy niin, että asiakas ottaa yhteyttä oman kunnan sosiaalityöntekijään ja pyytää palvelusuunnitelman tekemistä. On tärkeää, että asiakas ja hänen perheensä tai läheisensä miettivät jo etukäteen, millaista tukea tai kuntoutusta asiakas tarvitsee.

Kunnassa tai erityishuoltopiirissä käytössä oleva palvelusuunnitelmalomake kannattaa pyytää itselle etukäteen tutustuttavaksi ja jäsentämään omia ajatuksia. Palvelusuunnitelman laadinnassa ei pidä hätäillä. Asiakkaan ja hänen läheistensä kannattaa pyytää, että sosiaalityöntekijä tulisi ainakin kerran käymään asiakkaan kotona.

Hyvä palvelusuunnitelma

Hyvässä palvelusuunnitelmassa perehdytään asiakkaan tämänhetkiseen elämäntilanteeseen sellaisena kuin asiakas itse sen kokee. Asiakkaan elämään voi kuulua erilaisia toimintaympäristöjä, kuten koti, päiväkoti, koulu, työpaikka, vapaa-ajan kerhot, isovanhemmat jne., ja kaikki nämä otetaan huomioon. Hyvässä palvelusuunnitelmassa on

kuvaus asiakkaan tämänhetkisistä tuki- ja turvaverkoista.

kuvaus asiakkaan saamista tuki- ja kuntoutuspalveluista.

asiakkaan ja palveluiden antajien arviot siitä, miten nämä palvelut ovat vastanneet asiakkaan tarpeita ja toiveita.

Asiakkaan itsensä määrittelemät tarpeet ja voimavarat

Asiakkaan määrittelemät lyhyen ja pitkän aikavälin tavoitteet.

Asiakkaan ehdotukset siihen, millaista tukea ja millaisia palveluita hän tarvitsee, miten paljon ja millä aikataululla.

Asiakkaan oma näkemys siitä, mikä on näiden tärkeys- ja kiireellisyysjärjestys.

Sopimus toteutettavista palveluista ja tukimuodoista

Toteutettavat palvelut ja tukimuodot

Vastuuhenkilöiden nimeäminen ja heidän yhteystietonsa

Päätökset palveluiden toteutumisen seurannasta ja tarkistusajankohdasta

Asiakkaan tai hänen edustajansa sekä palveluiden järjestäjän (kunnan) edustajan allekirjoitukset

Hyvään palvelusuunnitelmaan on kirjattu myös asiakkaan lupa siihen, että kopio suunnitelmasta tai jostakin sen osasta voidaan antaa erikseen nimetylle taholle. Myös tietojen luovuttamisen tarkoitus kirjataan. Asiakas vahvistaa luvan allekirjoituksellaan.

Palvelusuunnitelma ja muut asiakkaalle laaditut suunnitelmat

Sosiaali- ja terveyspalveluissa ja kouluissa tehdään asiakkaille monenlaisia suunnitelmia. Päivähoidossa olevalle vammaiselle lapselle tehdään hoito- ja kuntoutussuunnitelma, keskussairaalassa tehdään kuntoutussuunnitelma. Koulussa olevalle oppilaalle voidaan tehdä henkilökohtaisen opetuksen järjestämistä koskeva suunnitelma (HOJKS). Ryhmäkodissa asuvalle aikuiselle voidaan tehdä oma ohjaus- tai kuntoutussuunnitelma.

Nämä suunnitelmat ohjaavat ammattihenkilöiden toimintaa kunkin asiakkaan kanssa. Yksikään näistä suunnitelmista ei korvaa palvelusuunnitelmaa. Esimerkiksi HOJKS ohjaa opettajaa antamaan lapselle hänen tarpeidensa mukaista opetusta, mutta ei kerro sitä, että koululaisenkin vanhemmat voivat tarvita lapselleen tilapäistä hoitopaikkaa. Palvelusuunnitelma on kokonaissuunnitelma, joka kattaa kaikki elämänalueet. Se on ikään kuin sateenvarjo yksityiskohtaisempien suunnitelmien yllä.

Palveluohjaaja on asiakkaan tai perheen oma yhdyshenkilö

Silloin, kun asiakkaalla on monenlaisia avun, tuen ja kuntoutuksen tarpeita, tarvitaan tukea ja tietoa tarpeiden ja palveluiden yhteen sovittamiseen. Parasta olisi, jos asiakkaalla tai perheellä olisi oman kunnan sosiaalitoimessa oma yhdyshenkilö, palveluohjaaja, jonka kanssa asiakas tai perhe voisi jäsentää tuen ja palveluiden tarvettaan. Palveluohjaaja toimii asiakkaan apuna ja tukena. Tällaista tukea tarvitaan erityisesti elämän siirtymävaiheissa, kun moni asia muuttuu yhtä aikaa. Tällaisia siirtymävaiheita ovat esim. lapsen siirtyminen kotihoidosta päiväkotiin.

Palveluohjaajana voi olla sosiaalityöntekijä, avohoidon ohjaaja tai vaikkapa palveluohjaajan tehtäviin kouluttautunut työpaikan tai ryhmäkodin lähiohjaaja. Tärkeintä on, että asiakas tai perhe luottaa häneen. Siksi palveluohjaajaksi voidaan nimetä vain asiakkaan tai perheen hyväksymä henkilö. Yhdessä asiakkaan kanssa pohditaan, keille kaikille tiedotetaan siitä, kuka toimii asiakkaan tai perheen palveluohjaajana.

Teksti: Heikki Seppälä

# data[].attributes.attachment_link.description
Palvelusuunnitelma on kunnan sosiaaliviranomaisten kanssa laadittu suunnitelma, johon kirjataan ne avun, tuen ja kuntoutuksen muodot, joita asiakas tarvitsee arjessaan. Vammaispalvelulain uudistuksen myötä 1.9.2009 lähtien palvelusuunnitelma on lakisääteinen. Palvelusuunnitelmassa on otettava huomioon asiakkaan yksilöllinen tuen tarve. Palvelusuunnitelma on laadittava vammaisen henkilön tarvitsemien palvelujen ja tukitoimien selvittämiseksi.

# data[].attributes.body
Ali Maqsoodi

# data[].attributes.attachment_link.description
Ikäihmisten perhehoito järjestetään maakunnallisesti Kanta-Hämeessä. Kanta-Hämeen maakunnassa on hyväksytty uusi ikäihmisten perhehoitoa koskeva toimintaohje ja hoitopalkkiot ja kulukorvaukset 1.5.2020 lukien (pdf). Ikäihmisten perhehoito on mahdollistaa ...

# data[].attributes.body
Ali Maqsoodi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Omaishoidolla tarkoitetaan vanhuksen, vammaisen tai sairaan henkilön hoitamista omaisen tai muun läheisen henkilön avulla.

Alle 65-vuotiaan omaishoidoin tuki järjestetään vammaisten asiakasohjausyksikön toimesta.

Omaolon kautta voit itse arvioida oletko oikeutettu omaishoidon tukeen.

Omaishoitaja on ihminen, joka pitää huolta iäkkäästä, sairaasta tai vammaisesta läheisestään kotona. Läheinen voi olla omaishoitajan sukulainen tai muu tärkeä ihminen.

Jos läheinen tarvitsee paljon hoitoa ja huolenpitoa, omaishoitaja voi saada työstään korvausta. Korvaus on nimeltään omaishoidon tuki.

Korvauksen lisäksi omaishoitajalla on oikeus pitää vapaapäiviä. Silloin kaupunki järjestää jonkun muun hoitamaan omaishoitajan läheistä.

Tuen myöntämisperusteet

Voit saada kaupungilta korvausta omaishoitajan työstä, jos läheisesi tarvitsee apua esimerkiksi ruokailussa, peseytymisessä, pukeutumisessa ja liikkumisessa.

Kaupunki ei kuitenkaan maksa omaishoidon tukea kaikesta avusta. Jos läheisesi tarvitsee apua vain ruuanlaitossa, siivouksessa ja asioinnissa kodin ulkopuolella, sinulle ei makseta omaishoidon tukea.

Kun teemme päätöksen omaishoidon tuesta, otamme huomioon perheen normaalin vastuun. Perheessä on tavallista auttaa muita perheenjäseniä. Puolisot auttavat toinen toisiaan jokapäiväisissä tehtävissä ja vanhemmat kasvattavat lapsiaan. Ne ovat perheen arkea, eikä niistä makseta korvausta.

Lapset ja alle 21-vuotiaat nuoret

Jos lapsi on vaikeasti vammainen tai sairas, hän voi tarvita paljon enemmän hoitoa ja huolenpitoa kuin saman ikäinen terve lapsi.

Päätöksenteossa otamme huomioon, kuinka paljon saman ikäinen terve lapsi tai nuori tarvitsee hoivaa, huolenpitoa, ohjausta ja valvontaa. Arvioimme myös, kuinka hyvin lapsi tai nuori liikkuu, keskustelee ja kuinka paljon hänelle pitää tehdä hoitotoimenpiteitä.

Yleensä kaupunki maksaa omaishoidon tukea sen jälkeen, kun lapsi on täyttänyt kolme vuotta.

Omaishoidon tuen hakeminen: alle 65-vuotiaat sekä alle 21-vuotiaat nuoret ja lapset

Jos haet omaishoidon tukea, tarvitset lääkärinlausuntoja ja muita lausuntoja, jotka liittyvät lapsen tai nuoren hoitoon.

Hakulomakkeet (myös sähköinen hakemus ja toisen puolesta asiointi) löydät hakemukset ja lomakkeet sivulta.

Omaishoidon tuen hoitopalkkiot 1.1.2022 lukien
Omaishoidon tuen toimintaohje, kriteerit ja hoitopalkkio 1.9.2019 lukien
Yli 65-vuotiaden omaishoidon tuki ikäihmisten palveluiden kautta

Lisätiedot ja hakemukset ikäihmisten palvelujen kautta

# data[].attributes.attachment_link.description
Omaishoidolla tarkoitetaan vanhuksen, vammaisen tai sairaan henkilön hoitamista omaisen tai muun läheisen henkilön avulla. Alle 65-vuotiaan omaishoidoin tuki järjestetään vammaisten asiakasohjausyksikön toimesta. Omaolon kautta voit itse arvioida oletko oikeutettu omaishoidon tukeen. Omaishoitaja on ihminen, joka pitää huolta iäkkäästä, sairaasta tai vammaisesta läheisestään kotona. Läheinen voi olla omaishoitajan sukulainen tai muu tärkeä ihminen.

# data[].attributes.body
Ali Maqsoodi

# data[].attributes.attachment_link.description
Ympärivuorokautisen hoivan palveluja ovat tehostettu palveluasuminen ja vanhainkoti hoiva. Erilaiset toimintayksiköt eli hoivakodit tarjoavat kodin ja oman hyvän elämän ikääntyneille, jotka tarvitsevat runsaasti apua selviytyäkseen päivittäisistä toimistaan. Tehostetussa palveluasumisessa ja vanhainkoti hoivassa henkilökunta on käytettävissä ympäri vuorokauden.

# data[].attributes.body
Ali Maqsoodi

# data[].attributes.attachment_link.description
Kotihoidon toiminnalla turvataan ikäihmisten kotona asuminen mahdollisimman pitkään. Asiakkaiden oma hyvä elämä kotona, on mahdollista - kotihoidon ja muiden tukipalveluiden avulla. Hämeenlinnassa toimii yhdistetty kotihoito, ...

# data[].attributes.body
https://www.tampere.fi/sosiaali-ja-terveyspalvelut/ikaihmisten-palvelut/palveluseteli/laskurit/tehostettu-palveluasuminen.html.stx

Linkistä pääset laskemaan paljonko sinun palvelusetelisi olisi! :D

-Inga Ahola

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Siirry sisältöön Selaimesi ei käytä JavaScriptiä. Et välttämättä pysty hyödyntämään kaikkia Tampere.fi-sivuston ominaisuuksia

Laske, minkä suuruinen palveluseteli olisi arvoltaan?

Laskurin avulla voit arvioida, paljonko palveluntuottajalle maksettava tehostetun palveluasumisen omavastuuosuutesi on kuukaudessa. Varsinaisen palvelusetelipäätöksen perusteella palveluntuottajalle maksettava omavastuuosuus voi poiketa laskurilla saamastasi tuloksesta.

Voit perehtyä ennen laskurin käyttämistä palvelusetelin arvon ja omavastuuosuuden määräytymisperusteisiin:
Lisätietoa voit kysyä asiakasohjaajilta: Kotihoidon asiakasohjaus

Jos syötät kuukausituloihin sentit, käytä erottimena pistettä tai pilkkua (esim. 1234.56 tai 1234,56).
Talouden kooksi määritetään aina yksi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Siirry sisältöön Selaimesi ei käytä JavaScriptiä. Et välttämättä pysty hyödyntämään kaikkia Tampere.fi-sivuston ominaisuuksia Laskurin avulla voit arvioida, paljonko palveluntuottajalle maksettava tehostetun palveluasumisen omavastuuosuutesi on kuukaudessa. Varsinaisen palvelusetelipäätöksen perusteella palveluntuottajalle maksettava omavastuuosuus voi poiketa laskurilla saamastasi tuloksesta. Voit perehtyä ennen laskurin käyttämistä palvelusetelin arvon ja omavastuuosuuden määräytymisperusteisiin: Lisätietoa voit kysyä asiakasohjaajilta: Kotihoidon asiakasohjaus Jos syötät kuukausituloihin sentit, käytä erottimena pistettä tai pilkkua (esim.

# data[].attributes.body
Kuntoutussuunnitelma sisältää tietoa:

tämänhetkisestä toimintakyvystäsi

arkesi sujumisesta eri ympäristöissä

opiskelu- tai työtilanteestasi

aiemmin toteutuneen kuntoutuksen vaikutuksista

kuntoutumisesi tavoitteista

tarvittavista kuntoutuspalveluista

voimassaoloajasta

miten ja kuka seuraa kuntoutussuunnitelmasi toteutumista.

Keskeisten tietojen lisäksi kuntoutussuunnitelmaan kirjataan tarvittaessa:

perustelut omaisen tai muun läheisen osallistumiselle kuntoutukseesi

perustelut terapian ohjauskäynneille ja ohjauskäyntien määrä

tiiviisti tieto muiden tahojen järjestämistä palveluista ja verkostoyhteistyöstä kuntoutussuunnitelmasi laatimiseen osallistuneet henkilöt

yhteystieto, mihin voi olla yhteydessä, jos tarvitaan suunnitelman muutosta, verkostoyhteistyötä tai lisätietoja

https://www.terveyskyla.fi/kuntoutumistalo/kuntoutujalle/oma-kuntoutuminen/kuntoutussuunnitelmani-opas-kuntoutujalle/mik%C3%A4-on-kuntoutussuunnitelma

-Inga Ahola

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuntoutussuunnitelma laaditaan opiskelu-, työ- ja toimintakyvyn sekä osallisuuden tukemiseksi. Se tehdään yhteistyössä asiakkaan ja lääkärin sekä tarvittaessa moniammatillisen tiimin kanssa. Kuntoutusuunnitelma voidaan laatia kaikille kuntoutusta tarvitseville. Se voidaan tehdä sinulle, lapsellesi tai läheisellesi. Kuntoutussuunnitelma sisältää tarkemman tiedon, miten opiskelu-, työ- ja toimintakykyäsi voidaan edistää.

# data[].attributes.body
Kattavasti oli jo linkkejä löytynyt, enkä löytänyt enää mitään uutta.
-Inga Ahola

# data[].attributes.body
Pidetään yhteyttä

Hoivakodissa asuville, monipuolinen yhteydenpito omaisten, läheisten ja tuttavien kanssa on tärkeä voimavara.

Videopuhelut mahdollisia

Olemme saaneet käyttöömme isompia mobiililaitteita, joilla paremmin mahdollistamme asukkaiden, omaisten ja läheisten yhteydenpidon mm. videopuheluiden välityksellä.

Videopuhelut toteutetaan WhatsApp-sovelluksen kautta. WhatsApp- sovellus on ilmainen ja se on helppo asentaa mobiililaitteille. Henkilökunta auttaa teitä WhatsApp-yhteyden saamisessa. Soittakaa ensin asumisyksikköön, jossa omaisenne on ja sopikaa henkilökunnan kanssa soittoaika.

https://www.hameenlinna.fi/sosiaali-ja-terveys/ikaihmisten-palvelut/asuminen/palveluasuminen-ja-vanhainkodit/voutilakeskus-kantakaupunki/

Tämä palvelu oikeasti toimii, vaikka vanhukset vähän tablettia aluksi ihmettelevät. Omaisten ja perheenjäsenten kasvojen näkeminen ja äänen kuuleminen on tuonut hymyn monien kasvoille :)

-Inga Ahola

# data[].attributes.attachment_link.description
Voutilakeskus on monien mahdollisuuksien talo, joka tarjoaa erilaisia hoiva- ja asumispalvelu kokonaisuuksia ikäihmisille. Hoivapalvelut, toteuttaa Hämeenlinnan kaupungin henkilöstö. Voutilakeskus on hoivakoti, jossa on kaksi tehostetun palveluasumisen yksikköä Impivaara ja Uppsalankaari, sekä Voutilan päivätoiminta ja Jukolan kotihoidon työtilat. Oma hyvä elämä on Voutilakeskuksessa mahdollista. Pidetään yhteyttä, hoivakodissa asuville, monipuolinen yhteydenpito omaisten, läheisten ja tuttavien kanssa on tärkeä voimavara.

# data[].attributes.body
En löytänyt uutta tietoa.

Senja Iivanainen

# data[].attributes.body
Kelan asiakas tarvitsee B-lausunnon hakemuksen liitteeksi, kun hän hakee Kelan järjestämää kuntoutusta tai taloudellista tukea kuntoutuksen ajalle.

Senja Iivanainen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kelan asiakas tarvitsee B-lausunnon hakemuksen liitteeksi, kun hän hakee Kelan järjestämää kuntoutusta tai taloudellista tukea kuntoutuksen ajalle.

Jos asiakas hakee vaativaa lääkinnällistä kuntoutusta, Kela suosittelee, että lääkäri tekee kuntoutussuunnitelman B-lausunnon sijaan.

Saat lomakepohjia Terveysportista tai Kelan lomakevarastosta lähettämällä sähköpostia osoitteeseen lomakevarasto@kela.fi. Katso ohjeet lomakkeiden käyttöön (Henkilöasiakkaat-osio).

Katso ohjeet lausuntojen kirjoittamiseen:
Lue lisää kuntoutusvaihtoehdoista (Henkilöasiakkaat-osio).
Kuntoutukseen ohjaaminen

Lue, miten ohjaat potilaasi kuntoutukseen. Sivulla kerrotaan, miten lääkärin pitää toimia, kun hän valitsee potilaalleen oikeaa kuntoutusvaihtoehtoa ja ohjaa häntä kuntoutukseen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Näin kirjoitat B-lausunnon tai kuntoutussuunnitelman kuntoutusta varten - Yhteistyökumppanit

# data[].attributes.attachment_link.description
Kelan asiakas tarvitsee B-lausunnon hakemuksen liitteeksi, kun hän hakee Kelan järjestämää kuntoutusta tai taloudellista tukea kuntoutuksen ajalle. Jos asiakas hakee vaativaa lääkinnällistä kuntoutusta, Kela suosittelee, että lääkäri tekee kuntoutussuunnitelman B-lausunnon sijaan. Saat lomakepohjia Terveysportista tai Kelan lomakevarastosta lähettämällä sähköpostia osoitteeseen lomakevarasto@kela.fi. Katso ohjeet lomakkeiden käyttöön (Henkilöasiakkaat-osio). Katso ohjeet lausuntojen kirjoittamiseen: Lue lisää kuntoutusvaihtoehdoista (Henkilöasiakkaat-osio).

# data[].attributes.body
En löytänyt uutta tietoa.
Senja Iivanainen

# data[].attributes.body
Omaishoidon tuki sisältää aina rahana suoritettavan hoitopalkkion. Hoitopalkkion määrä määräytyy hoidon sitovuuden ja vaativuuden perusteella. Hoitopalkkio on 1.1.2022 alkaen vähintään 423,61 euroa kuukaudessa. Hoidollisesti raskaan siirtymävaiheen aikana maksettava hoitopalkkio on vähintään 847,22 euroa kuukaudessa.

Senja Iivanainen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Omaishoidolla tarkoitetaan vanhuksen, vammaisen tai sairaan henkilön hoidon ja huolenpidon järjestämistä kotioloissa omaisen tai muun hoidettavalle läheisen henkilön avulla. Omaishoidon tuki muodostuu tarvittavista palveluista hoidettavalle, omaishoitajalle maksettavasta hoitopalkkiosta, vapaista ja omaishoitajan hoitotehtävää tukevista palveluista. Omaishoitajalla tarkoitetaan omaista tai muuta hoidettavalle läheistä henkilöä, joka on tehnyt kunnan kanssa omaishoitosopimuksen.

Sisällysluettelo:

Omaishoidon tukea sai vuoden 2019 aikana noin 50 600 henkilöä, joista 65 vuotta täyttäneitä oli 67 %, 18-64 -vuotiaita 15 % ja 0-17-vuotiaita 18 %. Omaishoidon tuesta sopimuksen tehneitä hoitajia oli 48 700, joista 57 % oli 65 vuotta täyttäneitä.

Omaishoidon tuesta vastaava kunta/kuntayhtymä päättää, missä laajuudessa se järjestää omaishoidon tukea ja kuinka paljon se osoittaa talousarviossa voimavaroja omaishoidon tukeen.

Omaishoidon tuesta annetussa laissa ( 937/2005) säädetään muun muassa omaishoidon tuen myöntämisedellytyksistä, omaishoitajan hoitotehtävää tukevista palveluista, omaishoitajan vapaasta, hoitopalkkioista, hoito- ja palvelusuunnitelmasta sekä omaishoitosopimuksesta. Omaishoidon tuen myöntämisperusteet päättää kunta/kuntayhtymä säännösten sallimissa rajoissa.

Omaishoidon tuki sisältää aina rahana suoritettavan hoitopalkkion. Hoitopalkkion taso määräytyy hoidon sitovuuden ja vaativuuden perusteella. Hoitopalkkio on 1.1.2022 lukien vähintään 423,61 euroa kuukaudessa. Hoidollisesti raskaan siirtymävaiheen aikana maksettava hoitopalkkio on vähintään 847,22 euroa kuukaudessa.

Hoitopalkkio maksetaan omaishoitajalle. Hoitopalkkio on veronalaista tuloa, josta suoritetaan ennakonpidätys. Hoitopalkkiot tarkistetaan kalenterivuosittain työntekijän eläkelain 96 §:ssä tarkoitetulla palkkakertoimella. Indeksitarkistus on 1.1.2022 lukien noin 2,46 prosenttia vuoteen 2021 verrattuna.

Omaishoitajan vapaan tai muun poissaolon aikainen sijaishoito voidaan järjestää omaishoidon tuesta annetun lain 4 a §:n perusteella toimeksiantosopimuksella, jonka kunta tekee sijaishoitajan kanssa. Kunta päättää sijaishoidon hoitopalkkioiden suuruuden. Hoitopalkkioiden noin 2,46 prosentin korotus tehdään 1.1.2022 lukien myös omaishoidon tukena järjestettävän sijaishoidon palkkioihin. ( STM Kuntainfo 7/2021).

Omaishoidon tuki sisältää hoitopalkkion rinnalla tarvittavat palvelut hoidettavalle. Omaishoidon tukeen sisältyviä tai sitä täydentäviä palveluja voivat olla esimerkiksi apuvälinepalvelut, kotipalvelut ja kotisairaanhoito tai lyhytaikaishoito laitoksessa tai tehostetussa palveluasumisessa.

Kunnan on tarvittaessa järjestettävä omaishoitajalle valmennusta ja koulutusta hoitotehtävää varten. Samoin kunnan on tarvittaessa järjestettävä omaishoitajalle hyvinvointi- ja terveystarkastuksia sekä hänen hyvinvointiaan ja hoitotehtäväänsä tukevia sosiaali- ja terveyspalveluja. ( STM Kuntainfo 6/2016).

Kunnan kanssa sopimuksen tehneillä omaishoitajilla on omaishoitolain mukaan oikeus pitää vapaata vähintään kaksi vuorokautta kalenterikuukautta kohti. Ympärivuorokautisesti tai jatkuvasti päivittäin hoitoon sidotuilla omaishoitajilla on oikeus vähintään kolmeen vapaavuorokauteen kuukaudessa. Kunta ja omaishoitaja voivat sopia, että omaishoitaja pitää vapaansa useampana alle vuorokauden pituisena jaksona.

Kunta voi järjestää omaishoitajalle säädettyä enemmän vapaapäiviä sekä alle vuorokauden pituisia virkistysvapaita.

Kunta voi omaishoitolain perusteella järjestää omaishoitajan vapaan tai muun tilapäisen poissaolon ajaksi tarvittavan sijaishoidon tekemällä toimeksiantosopimuksen sijaishoitajan kanssa. Sijaishoitajan terveyden ja toimintakyvyn on vastattava omaishoidon asettamia vaatimuksia. Sijaishoito voidaan järjestää tällä tavoin, jos omaishoitaja siihen suostuu. Lisäksi edellytyksenä on, että järjestely toteutetaan ottamalla huomioon hoidettavan henkilön mielipide. Järjestelyn on myös arvioitava olevan hoidettavan henkilön edun mukainen.

Kunnan on päätettävä sijaishoitajalle maksettavan palkkion määräytymisperusteista. Sijaishoitaja rinnastuu työoikeudellisen asemansa sekä eläke- ja tapaturmavakuutusturvan osalta omaishoitajaan.

Omaishoidon tuesta laaditaan palvelu- ja hoitosuunnitelma yhdessä hoidettavan ja omaishoitajan kanssa. Palvelu- ja hoitosuunnitelma liitetään omaishoitosopimukseen.

Omaishoidon tukea haetaan hoidettavana olevan henkilön omaishoidon tuesta vastaavalta kunnalta tai kuntayhtymältä. Omaishoidon tuen hakijana on hoidettava henkilö, jolle annetaan tuesta kirjallinen päätös. Jos päätös on osittain tai kokonaan kielteinen, hylkäämisen perusteet ilmoitetaan päätöksessä. Yksittäisen asiakkaan palveluista päättää yleensä sosiaalitoimen viranhaltija. Päätökseen tyytymättömällä asiakkaalla on mahdollisuus hakea muutosta päätökseen.

Omaishoidon tuesta laaditaan hoitajan ja kunnan/kuntayhtymän välillä sopimus, joka sisältää tiedot hoitopalkkion määrästä ja maksutavasta, hoitajan oikeudesta lakisääteiseen vapaaseen sekä hoitajan muiden vapaapäivien ja virkistysvapaiden järjestämisestä sekä hoitopalkkion maksamisesta hoidon keskeytyessä hoitajasta johtuvasta syystä tai hoidettavasta johtuvasta muusta kuin terveydellisestä syystä. Omaishoitosopimus laaditaan toistaiseksi ja vain erityisestä syystä määräaikaisena.

Omaishoitajat eivät ole työsopimuslain tarkoittamassa työsuhteessa sopimuksen tehneeseen kuntaan, hoidettavaan tai hoidettavan huoltajaan. Omaishoitajat kuuluvat eläke- ja tapaturmavakuutusturvan piiriin omaishoitolain 10 §:n mukaisesti.

Kunta voi sosiaalihuoltolain ( 1301/2014) 27 b §:n perusteella järjestää vapaata ilman omaishoitosopimusta omaistaan tai läheistään hoitavalle henkilölle, jonka antama hoito ja huolenpito on päivittäin sitovaa. Kunnan on huolehdittava hoidettavan hoidon järjestämisestä vapaan aikana.

Kuntaliiton verkkopalvelussa

Muualla verkossa

Löydä lisää sisältöä samoista teemoista

# data[].attributes.attachment_link.description
Omaishoidolla tarkoitetaan vanhuksen, vammaisen tai sairaan henkilön hoidon ja huolenpidon järjestämistä kotioloissa omaisen tai muun hoidettavalle läheisen henkilön avulla. Omaishoidon tuki muodostuu tarvittavista palveluista hoidettavalle, omaishoitajalle maksettavasta hoitopalkkiosta, vapaista ja omaishoitajan hoitotehtävää tukevista palveluista. Omaishoitajalla tarkoitetaan omaista tai muuta hoidettavalle läheistä henkilöä, joka on tehnyt kunnan kanssa omaishoitosopimuksen.

# data[].attributes.body
Sosiaali- ja terveyspalvelujen käytöstä voidaan periä asiakasmaksuja. Valtio ohjaa kunnallisen sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuun liittyviä asioita lainsäädännöllä.
Asiakasmaksupolitiikan tavoitteena on, että maksut ovat kohtuullisia eivätkä maksut ole esteenä palvelujen saamiselle.

Maksu voi olla tasasuuruinen, esimerkiksi sosiaali- ja terveyskeskusmaksu, jolloin siihen eivät vaikuta asiakkaan tulot. Maksu voi määräytyä asiakkaan maksukyvyn mukaan (esim. pitkäaikaisen laitoshoidon maksu).

Senja Iivanainen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sosiaali- ja terveyspalvelujen asiakasmaksulakia on uudistettu. Uudistuksella parannetaan palvelujen yhdenvertaista saatavuutta ja oikea-aikaisuutta poistamalla hoidon esteitä.

Tasavallan presidentti vahvisti lain 30.12.2020. Lakimuutokset tulevat voimaan 1.7.2021. Maksukattoa koskevat uudistukset tulevat voimaan 1.1.2022.

Tälle sivulle on koottu kysymyksiä ja vastauksia asiakasmaksulaista ja sen uudistamisesta.

Kysymyksiä ja vastauksia asiakasmaksulain uudistamisesta

Mikä on asiakasmaksu? Miksi sellainen on?

Sosiaali- ja terveyspalvelujen käytöstä voidaan periä asiakasmaksuja. Valtio ohjaa kunnallisen sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksupolitiikkaa lainsäädännöllä.

Asiakasmaksupolitiikan tavoitteena on, että maksut ovat kohtuullisia eivätkä ole esteenä palvelujen saamiselle. Toisaalta tavoitteena on ehkäistä epätarkoituksenmukaista palvelujen käyttöä.

Maksu voi olla tasasuuruinen (esimerkiksi sosiaali- ja terveyskeskusmaksu), jolloin siihen eivät vaikuta asiakkaan tulot, tai maksu voi määräytyä asiakkaan maksukyvyn mukaan (esim. pitkäaikaisen laitoshoidon maksu).

Sosiaali- ja terveyspalvelujen asiakkailta perittävillä maksuilla katetaan vain pieni osa palvelujen kustannuksista (7,8 prosenttia vuonna 2018).

Mitkä ovat olennaisimpia muutoksia asiakasmaksulain uudistamisessa?

Laki laajentaa maksuttomuutta ja kohtuullistaa maksuja.

Hoitajavastaanotot tulevat maksuttomiksi perusterveydenhuollossa. Alaikäisiltä asiakkailta ei enää peritä maksuja poliklinikan antamasta tutkimuksesta ja hoidosta.

Mielenterveyspalvelujen maksuttomuutta perusterveydenhuollossa selkiytetään. Lisäksi laajennetaan tartuntatauteihin liittyvän hoidon, tutkimuksen ja lääkkeiden maksuttomuutta. Myös päihteitä käyttävien raskaana olevien tutkimus, hoito ja seuranta äitiyspoliklinikoilla on maksutonta jatkossa.

Maksukattoa laajennetaan suun terveydenhuollosta, terapiasta, tilapäisestä kotisairaanhoidosta ja tilapäisestä kotisairaalahoidosta sekä tietyistä etäpalveluista perittäviin asiakasmaksuihin. Jatkossa maksukattoa kerryttävät myös asiakasmaksut, joiden suorittamiseen on myönnetty toimeentulotukea.

Jatkuvan ja säännöllisen kotona annettavan palvelun sekä pitkäaikaisten asumispalvelujen asiakasmaksut määräytyvät yhdenmukaisin perustein, pitkäaikaista tehostettua palveluasumista lukuun ottamatta. Pitkäaikaisen tehostetun palveluasumisen, laitoshoidon ja perhehoidon asiakasmaksuihin sovelletaan pitkälti yhdenmukaisia määräytymisperusteita. Lisäksi laissa säädetään asiakkaalle jätettävästä vähimmäiskäyttövarasta viimeksi mainituissa palveluissa.

Uudessa laissa korostetaan asiakasmaksujen alentamisen ja perimättä jättämisen ensisijaisuutta suhteessa toimeentuloturvaan. Lisäksi kunnan velvoitetta tiedottaa asiakasta maksujen alentamisesta ja perimättä jättämisestä vahvistetaan säätämällä tästä nimenomaisesti laissa.

Muutoksenhakua koskevaa sääntelyä selkiytetään ja asiakkaan oikeusturvaa vahvistetaan. Mm. tasasuuruisia asiakasmaksuja koskevaa oikaisuvaatimusohjausta on selkiytetty laissa. Kaikkiin maksuihin voi hakea muutosta.

Asiakasmaksulain uudistamisen yhteydessä tehtiin lisäksi lakimuutos tuomioistuinmaksulain 5 §:ään, jota koskeva muutos tulee voimaan jo 1.1.2021. Uuden 5 §:n mukaan oikeudenkäyntimaksua ei jatkossa peritä yksityishenkilön vireille panemissa valitusasioissa, jotka koskevat asiakasmaksulain mukaisia asiakasmaksuja.

Asiakasmaksut voivat olla nyt erisuuruisia eri kunnissa, onko näin myös jatkossa?

Kunnat vastaavat jatkossakin asiakasmaksujen perimisestä ja voivat päättää asiakasmaksuista tietyin reunaehdoin.

Asiakasmaksulainsäädännössä säädetään jatkossakin enimmäismaksuista tiettyjen palvelujen osalta. Kunta voi päättää ottaa käyttöön enimmäismaksua pienemmän maksun tai antaa palvelun maksutta.

Maksut voivat näin ollen vaihdella kuntien välillä jatkossakin. Uusi asiakasmaksulaki kuitenkin yhdenmukaistaa maksuja kuntien välillä.

Nousevatko asiakasmaksut?

Lailla on vaikutusta arviolta noin miljoonan suomalaisen sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuihin. Heistä 980 000 henkilöllä eli 98 prosentilla maksujen on arvioitu pienenevän nykyisestä. 33 000 henkilön osalta arvioitiin, että maksut voisivat nousta jatkuvan ja säännöllisen kotona annettavan palvelun maksutaulukon vuoksi.

Niiden henkilöiden keskuudessa, joilla maksujen arvioitiin pienenevän, keskimääräinen muutos olisi 44 euroa vähemmän maksuja vuoden aikana.

Koskeeko asiakasmaksulaki myös yksityisiä palveluja?

Asiakasmaksulaissa säädetään kunnallisten sosiaali- ja terveyspalvelujen maksuista. Jos kunta hankkii sosiaali- ja terveyspalveluja yksityiseltä yritykseltä ostopalveluna, asiakas maksaa palvelusta asiakasmaksulain mukaisesti. Asiakasmaksulaki ei sen sijaan koske "puhtaasti" yksityisiä palveluntuottajia, vaan ne päättävät itse siitä, kuinka suuria maksuja ne perivät asiakkailta.

Mistä voidaan periä asiakasmaksuja?

Kunta saa periä maksun sosiaali- ja terveyspalveluista, jollei lailla toisin säädetä. Lailla määritellään maksuttomat palvelut sekä enimmäismaksuja tietyille sosiaali- ja terveyspalveluille.

Milloin asiakasmaksut jätetään perimättä?

Uudella lailla vahvistetaan asiakasmaksujen alentamista ja perimättä jättämistä koskevaa sääntelyä.

Jo voimassa olevan asiakasmaksulain mukaan maksu on jätettävä perimättä tai sitä on alennettava siltä osin kuin maksun periminen vaarantaa henkilön tai perheen toimeentulon edellytyksiä tai henkilön lakisääteisen elatusvelvollisuuden toteuttamista. Velvoite koskee sosiaalihuollon maksuja ja tulosidonnaisia terveydenhuollon maksuja.

Lakimuutoksen tavoitteena on varmistaa, että asiakkaat eivät joutuisi turvautumaan toimeentulotukeen asiakasmaksuista selvitäkseen. Tämän vuoksi uudessa asiakasmaksulaissa korostetaan asiakasmaksujen alentamisen ja perimättä jättämisen ensisijaisuutta toimeentulotukeen nähden.

Lisäksi uudessa laissa säädetään, että kunnan tulee antaa asiakkaalle riittävästi ja ymmärrettävästi tieto maksun huojentamista koskevasta sääntelystä. Tiedottamisvelvollisuudella voidaan merkittävästi edistää säännöksen soveltamista käytännössä.

Säilyvätkö jotkin palvelut kokonaan maksuttomina?

Maksuttomina säilyvät samat palvelut, jotka ovat nykyisinkin maksuttomia, kuten esimerkiksi terveysneuvonta- ja tarkastukset, seulonnat sekä äitiys- ja lastenneuvolakäynnit.

Uusi maksuttomia palveluja ovat esimerkiksi hoitajavastaanotot perusterveydenhuollossa, alle 18-vuotiaiden poliklinikkakäynnit, avosairaanhoidon mielenterveystyö perusterveydenhuollossa, eräisiin tartuntatauteihin hoitoon liittyvät asiat, kuten HIV:n ehkäisyyn tarkoitettu lääkitys sekä päihteitä käyttävien raskaana olevien tutkimus, hoito ja seuranta äitiyspoliklinikoilla.

Mitä tarkoittavat tasasuuruiset maksut? Mistä palveluista niitä peritään?

Tasasuuruiset maksut eivät riipu asiakkaan tuloista, vaan ne ovat kaikille asiakkaille saman suuruisia saman kunnan sisällä. Niitä peritään erityisesti terveydenhuollon palveluissa, esimerkiksi terveyskeskusmaksu tai hammashoidon maksut.

Mitkä maksut peritään tulojen mukaan?

Kunta voi periä asiakkaalta maksukyvyn mukaan määräytyvän maksun jatkuvasta ja säännöllisestä kotona annettavasta palvelusta (kuten kotipalvelusta ja kotisairaanhoidosta) ja pitkäaikaisesta palveluasumisesta sekä pitkäaikaisesta perhehoidosta, tehostetusta palveluasumisesta ja laitoshoidosta.

Maksua määrättäessä otetaan huomioon asiakkaan tulot sekä muita maksukykyyn vaikuttavia tekijöitä.

Mitä tarkoittaa maksukatto? Säilyykö maksukatto?

Kunnallisen terveydenhuollon asiakasmaksuissa on nykyisin kalenterivuosittainen maksukatto eli asiakasmaksujen enimmäismäärä. Maksukattoon lasketaan mukaan tietyt asiakkaan maksamat asiakasmaksut. Kun maksukatto ylittyy, maksukattoon sisältyvät palvelut ovat asiakkaalle pääsääntöisesti maksuttomia kalenterivuoden loppuun saakka.

Maksukatto säilyy myös uudessa laissa. Maksukattoon lasketaan jatkossa aiempaa enemmän mukaan maksuja, mm. suun terveydenhuollon (hammashoito) asiakasmaksut kerryttävät jatkossa maksukattoa. Asiakasmaksujen enimmäismäärä asiakkaalle on jatkossakin 683 euroa kalenterivuoden aikana.

Asiakkaan on myös uudessa laissa seurattava itse maksukaton täyttymistä. Uutena asiana kuitenkin säädetään, että asiakasmaksua koskevasta laskusta tulee käydä ilmi, kerryttääkö maksu maksukattoa.

Jos palvelun käyttäjä on kalenterivuoden aikana suorittanut maksukattoon sisältyvistä palveluista maksuja enemmän kuin 683 euroa, hänellä on oikeus saada liikaa suoritetut maksut takaisin.

Millaisia muutoksia maksukattoon tulee?

Maksukattoon sisällytettävien palvelujen määrä laajenee. Uusina maksuina lasketaan mukaan suun terveydenhuollon käynti- ja toimenpidemaksut, tilapäisen kotisairaanhoidon ja kotisairaalan maksut, terapioista perityt maksut sekä toimeentulotuella maksetut maksut.

Maksukaton täyttymisen kannalta ei ole jatkossa merkitystä myöskään sillä, onko kysymys ollut perinteisestä käyntiasioinnista vai onko palvelu annettu etäyhteyksien avulla. Molemmat kerryttävät maksukattoa.

Maksukaton seurantavastuu on jatkossakin asiakkaalla. Seurantavelvollisuuden siirtämistä asiakkaalta viranomaiselle selvitetään uudistamisen jatkovalmistelun yhteydessä.

Heikentääkö vai parantaako uudistus asiakkaiden asemaa? Pysyykö se ennallaan?

Asiakasmaksulaki sisältää useita asiakkaan asemaa parantavia säännöksiä. Sen voidaan kokonaisuutena katsoa parantavan asiakkaan asemaa.

Maksukattoa koskevilla muutosehdotuksilla parannetaan asiakkaiden taloudellista asemaa. Tämä koskee erityisesti niitä asiakkaita, jotka käyttävät palveluja runsaasti. Maksukaton laajennusten myötä nykyistä useamman asiakkaan maksukatto täyttyy kalenterivuoden aikana ja samalla sosiaali- ja terveyspalvelujen käytöstä asiakkaille aiheutuva maksurasitus pienentyy.

Asiakkaiden asemaa parantaa myös se, että maksuttomien palvelujen määrää lisätään.

Käyttämättä ja peruuttamatta jätetystä käynnistä perittävän maksun soveltamisalaa laajennetaan koskemaan kaikkiin terveydenhuollon palveluihin sekä sosiaalihuollon lyhytaikaisiin hoito- ja asumispalvelupaikkoihin.

Miten uudistus vaikuttaa pitkäaikaisen asumisen maksuihin?

Palveluasumisen maksuista ei ole nimenomaista sääntelyä voimassa olevassa asiakasmaksulaissa tai -asetuksessa. Palveluasumisen maksut ovat tästä johtuen vaihdelleet suuresti kuntien välillä ja osittain myös kuntien sisällä.

Palveluasumisesta perittävät maksut ovat nykyisin voineet vaihdella myös sen mukaan, onko kyseessä niin sanottu tavallinen palveluasuminen vai ympärivuorokautinen, tehostettu palveluasuminen.

Uuteen asiakasmaksulakiin on lisätty säännökset pitkäaikaisten asumispalvelujen asiakasmaksuista.

Maksuja myös yhdenmukaistetaan. Maksut määräytyvät jatkossa nykyistä yhdenmukaisimmin perustein ikäihmisten avohoidossa eli kotiin annettavissa palveluissa ja palveluasuntoon annettavissa palveluissa.

Pitkäaikaisen tehostetun palveluasumisen maksuista säädetään puolestaan pitkälti vastaavasti kuin pitkäaikaisen laitoshoidon maksuista. Tällä tavoin intensiivisen hoidon ja huolenpidon tarpeessa olevien asiakkaiden maksut peritään mahdollisimman yhdenmukaisin perustein.

Maksukyvyn mukaan määräytyvien maksujen perusteena ovat jatkossa jatkuvat tai toistuvasti saadut tulot, kuten nykyisinkin. Maksun perusteena oleviin tuloihin on uudessa laissa tehty eräitä tarkistuksia. Varallisuutta ei huomioida jatkossakaan maksua määrättäessä.

Pitkäaikaishoidon maksun perusteena olevia palveluja on tarkoitus selkeyttää ja täsmentää palveluja koskevan lainsäädännön uudistamisessa sekä yhteensovittamalla muutokset asiakasmaksulakiin.

Miten uudistus vaikuttaa kotihoidon maksuihin?

Jatkuvan ja säännöllisen kotihoidon enimmäismaksut määräytyvät jatkossa, ensimmäisiä palvelutunteja lukuun ottamatta, tuntikohtaisesti. Uudistus yhdenmukaistaa kuntien välillä perittäviä maksuja tältä osin.

Onko asiakasmaksulain uudistus sidottu sote-uudistukseen? Vaikuttavatko sote-uudistuksen linjaukset asiakasmaksujen sääntelyyn?

Asiakasmaksulain muutos tulee voimaan jo ennen kuin sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämisvastuu siirtyisi hyvinvointialueille. Siksi laki ei sisällä tältä osin muutoksia nykytilaan, vaan asiakasmaksujen perintä säilyy toistaiseksi kunnilla.

Sote-uudistuksen edellyttämät välttämättömät muutostarpeet toteutetaan tällä hallituskaudella.

Nyt tehty asiakasmaksulain osittaisuudistus varmistaa, että asiakasmaksulainsäädännön kiireellisimmät uudistustarpeet, kuten palveluasumisen maksuista säätäminen, saatiin toteutettua.

Miten lääkäri- ja sairaanhoitajakäynneistä perittävät maksut muuttuvat?

Perusterveydenhuollon hoitajavastaanotoista ei jatkossa voi periä asiakasmaksuja.

Lääkärikäyntejä ei säädetä maksuttomiksi. Niin sanottuun välikattoon ei myöskään ole tulossa muutosta. Tämä tarkoittaa sitä, että jatkossakin niissä kunnissa, joissa sovelletaan lääkärikäynteihin ns. kolmen kerran välikattoa, saa periä maksun vain kolmelta ensimmäiseltä lääkärikäynniltä kalenterivuodessa. Tähän ns. terveyskeskusmaksuun ei siis esitetty muutoksia uudessa laissa.

Miksi myös lääkärikäyntejä ei muuteta maksuttomiksi?

Asiakasmaksulain uudistamiseen oli varattu hallitusohjelmassa 45 miljoonaa euroa, mikä ei riittänyt esimerkiksi lääkärikäyntien säätämiseen maksuttomaksi, kun otettiin huomioon myös muut kiireelliset muutostarpeet. Säätämällä hoitajavastaanotot maksuttomiksi pyritään kuitenkin vähentämään hoitoon hakeutumisen aiheuttamaa taloudellista rasitusta ja parantamaan ihmisten terveyttä.

Puututaanko uudistuksessa hengityslaitetta käyttävien henkilöiden asemaan?

Tehdyssä uudistuksessa ei puututtu hengityslaitetta käyttävien henkilöiden asemaan.

Milloin uudistus tulee voimaan?

Asiakasmaksulain muutokset tulevat voimaan 1.7.2021. Maksukattoa koskevat uudistukset tulevat kuitenkin voimaan vasta vuoden 2022 alusta. Tämä johtuu siitä, että maksukaton kertyminen on sidottu kalenterivuoteen. Asiakasmaksulain uudistamisen yhteydessä tehtiin lisäksi muutos tuomioistuinmaksulain 5 §:ään, jota koskeva muutos tulee voimaan jo 1.1.2021.

Miten asiakasmaksulain uudistusta on tarkoitus jatkaa?

Asiakasmaksulain uudistamisen toinen vaihe on edelleen tarpeen ja sen virkavalmistelua jatketaan. Uudistaminen nivoutuu sisällöllisesti ja aikataulullisesti yhteen muiden kehittämishankkeiden ja sote-uudistuksen toimeenpanon sekä hyvinvointialueiden asemaa koskevan jatkokehittämisen kanssa.

Sote-uudistuksen edellyttämät välttämättömät muutostarpeet toteutetaan tällä hallituskaudella.

# data[].attributes.attachment_link.title
Asiakasmaksulain uudistus - Sosiaali- ja terveysministeriö

# data[].attributes.attachment_link.description
Sosiaali- ja terveyspalvelujen asiakasmaksulakia on uudistettu. Uudistuksella parannetaan palvelujen yhdenvertaista saatavuutta ja oikea-aikaisuutta poistamalla hoidon esteitä. Tasavallan presidentti vahvisti lain 30.12.2020. Lakimuutokset tulevat voimaan 1.7.2021. Maksukattoa koskevat uudistukset tulevat voimaan 1.1.2022. Tälle sivulle on koottu kysymyksiä ja vastauksia asiakasmaksulaista ja sen uudistamisesta. Sosiaali- ja terveyspalvelujen käytöstä voidaan periä asiakasmaksuja.

# data[].attributes.body
Kotihoito tukee ja autttaa ihmisiä, jotka eivät selviydy omassa kodissaan itsenäisesti.

Kotihoitoa voi saada henkilö, joka tarvitsee apua päivittäisissä toiminnoissa, kuten peseytymisessä ja pukeutumisessa. Kotihoito on suunnattu pääasiassa vanhuksille, pitkäaikaissairaille ja vammaisille ihmisille.

Senja Iivanainen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
* Kotihoidon asiakkaalle tehdään aina palvelusuunnitelma
* Kotihoidon tukipalvelut
* Kotihoito on maksullista palvelua

Kotihoito tukee ihmisiä, jotka eivät selviydy omassa kodissaan itsenäisesti.

Kotihoitoa voi saada henkilö, joka tarvitsee apua päivittäisissä toiminnoissa, kuten peseytymisessä ja pukeutumisessa. Kotihoito on suunnattu pääasiassa vanhuksille, pitkäaikaissairaille ja vammaisille ihmisille.

Kotihoidon avulla kotona asuminen on turvallista, vaikka toimintakyky olisi heikentynyt.

Kaupungin kotihoito tarjoaa kotipalveluja ja kotisairaanhoitoa.

Kotihoidon työntekijät voivat auttaa asiakkaita kaikkina viikonpäivinä. Apua saa tarvittaessa myös yöaikaan.

Kotisairaanhoitoa varten asiakas tarvitsee lääkärin lähetteen. Kotisairaanhoito on sairaanhoitoa ja kuntoutusta asiakkaan kotona.

Kotihoidon asiakkaalle tehdään aina palvelusuunnitelma

Jokaiselle kotihoidon asiakkaalle tehdään yksilöllinen hoito- ja palvelusuunnitelma. Suunnitelmaan merkitään ne kotihoidon palvelut, joita asiakas tarvitsee.

Suunnitelmassa selvitetään myös, voiko asiakas käyttää yksityisiä palveluja. Lisäksi selvitetään, minkä verran omaiset ja läheiset voivat auttaa.

Suunnitelman tekevät kotihoidon työntekijät yhdessä asiakkaan ja asiakkaan omaisten kanssa.

Hoito- ja palvelusuunnitelma tarkistetaan säännöllisin väliajoin.

Kotihoidon tukipalvelut

Asiakkaalle voidaan järjestää myös erilaisia kotihoidon tukipalveluja.

Tukipalveluja voi saada esimerkiksi

Lisäksi asiakas voi saada turvapuhelimen, jolla voi hälyttää apua ympäri vuorokauden.

Kotihoidon palvelu- ja hoitosuunnitelmassa sovitaan, miten tukipalvelut järjestetään.

Ruokailu järjestetään yleensä ateriapalveluna. Ateriapalvelu tuo asiakkaalle kotiin valmiin ruoan.

Kauppa-asiat hoidetaan kauppapalveluna. Kauppapalvelu tuo asiakkaalle kaupasta ruokatarvikkeita.

Siivousapua asiakkaat voivat yleensä ostaa yksityisiltä siivousyrityksiltä.

Kotihoito on maksullista palvelua

Kotihoito on maksullista palvelua. Asiakasmaksun suuruuteen vaikuttavat palvelujen määrä ja asiakkaan tulot. Lisätietoja kotihoidon maksuista saa kotihoidon ohjaajalta.

Jos tarvitset kotihoidon palveluja, ota yhteys oman asuinalueesi kotihoitoon.
Lue yleiskielellä lisää kotihoidosta
11.08.2022 14:31

# data[].attributes.attachment_link.description
Kotihoidon asiakkaalle tehdään aina palvelusuunnitelma * Kotihoidon tukipalvelut * Kotihoito on maksullista palvelua Kotihoito tukee ihmisiä, jotka eivät selviydy omassa kodissaan itsenäisesti. Kotihoitoa voi saada henkilö, joka tarvitsee apua päivittäisissä toiminnoissa, kuten peseytymisessä ja pukeutumisessa. Kotihoito on suunnattu pääasiassa vanhuksille, pitkäaikaissairaille ja vammaisille ihmisille. Kotihoidon avulla kotona asuminen on turvallista, vaikka toimintakyky olisi heikentynyt.

# data[].attributes.body
En löytänyt lisää tietoa aiheesta

Noora Pajala

# data[].attributes.body
Sotiemme veteraaneista yli puolet saa erittäin pientä eläkettä. Heidän bruttokuukausitulonsa on noin 1 000 euroa kuukaudessa. Puolisoiden ja leskien tulot ovat usein vieläkin pienemmät, noin 800 euroa kuukaudessa. He kaikki ovat tehneet aikoinaan käsittämättömän kovan työn. Vanhuuden myötä kasvavat kulut nostavat tarvetta avulle.

Sotiemme Veteraanit - keräys on toiminut vuodesta 2006 Suomen veteraanijärjestöjen yhteisenä varojen hankkimisen muotona. Monien suomalaisten mielikuva veteraanijärjestöjen ”rikkauksista” on kaukana todellisuudesta.

Sotiemme Veteraanit - keräystä tukee suuri vapaaehtoisten joukko sekä Puolustusvoimat

Noora Pajala

# data[].attributes.body
En tähän löytänyt enää uutta tietoa

Noora Pajala

# data[].attributes.body
Jos kunta tai kuntayhtymä järjestää palveluja sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionavustuksesta annetun lain (733/1992) 4 §:n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla ostopalveluna, palvelun käyttäjältä on perittävä samat maksut ja korvaukset kuin kunnan tai kuntayhtymän itse järjestämistä vastaavista palveluista. (30.12.2010/1329)

Jos palveluja järjestetään 1 momentissa mainitun lain 4 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitetulla tavalla palvelusetelillä, palvelun käyttäjältä ei saa periä asiakasmaksua.

Noora Pajala

# data[].attributes.attachment_link.title
Laki sosiaali- ja terveydenhuollon... 734/1992 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®

# data[].attributes.attachment_link.description
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään: Palvelusta perittävä maksu Kunnallisista sosiaali- ja terveyspalveluista voidaan periä maksu palvelun käyttäjältä, jollei lailla toisin säädetä. Maksu voidaan periä henkilön maksukyvyn mukaan. Maksun enimmäismäärä Palvelusta perittävä maksu saa olla enintään palvelun tuottamisesta aiheutuvien kustannusten suuruinen. Valtioneuvoston asetuksella voidaan säätää palvelusta perittävän maksun enimmäismäärä ja maksu määräytyväksi maksukyvyn mukaan.

# data[].attributes.body
Kunta vastaa pitkäaikaiseen laitoshoitoon vain, jos siihen on lääketieteelliset perusteet tai potilas- tai asiakasturvallisuuteen liittyvät perusteet.

Noora Pajala

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:

1 luku

Yleiset säännökset

Lain tarkoitus

Lain tarkoituksena on:

1) tukea ikääntyneen väestön hyvinvointia, terveyttä, toimintakykyä ja itsenäistä suoriutumista;

2) parantaa ikääntyneen väestön mahdollisuutta osallistua elinoloihinsa vaikuttavien päätösten valmisteluun ja tarvitsemiensa palvelujen kehittämiseen kunnassa;

3) parantaa iäkkään henkilön mahdollisuutta saada laadukkaita sosiaali- ja terveyspalveluja sekä ohjausta muiden tarjolla olevien palvelujen käyttöön yksilöllisten tarpeittensa mukaisesti ja riittävän ajoissa silloin, kun hänen heikentynyt toimintakykynsä sitä edellyttää; sekä

4) vahvistaa iäkkään henkilön mahdollisuutta vaikuttaa hänelle järjestettävien sosiaali- ja terveyspalvelujen sisältöön ja toteuttamistapaan sekä osaltaan päättää niitä koskevista valinnoista.

Soveltamisala ja suhde muuhun lainsäädäntöön

Tässä laissa säädetään:

1) kunnan velvollisuudesta huolehtia ikääntyneen väestönsä hyvinvoinnin, terveyden ja toimintakyvyn ja itsenäisen suoriutumisen tukemisesta sekä iäkkäiden henkilöiden tarvitsemien sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamisesta kunnassa;

2) iäkkään henkilön palveluntarpeiden selvittämisestä ja niihin vastaamisesta;

3) iäkkäille henkilöille järjestettävien palvelujen laadun varmistamisesta.

Tätä lakia sovelletaan 1 momentissa tarkoitettuihin asioihin sen lisäksi, mitä niistä säädetään:

1) sosiaalihuoltolaissa (1301/2014);

2) terveydenhuoltolaissa (1326/2010);

3) omaishoidon tuesta annetussa laissa (937/2005);

4) perhehoitolaissa (263/2015);

5) vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista annetussa laissa (380/1987);

6) kehitysvammaisten erityishuollosta annetussa laissa (519/1977);

7) päihdehuoltolaissa (41/1986);

8) mielenterveyslaissa (1116/1990);

9) sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetussa laissa (812/2000);

10) potilaan asemasta ja oikeuksista annetussa laissa (785/1992);

11) yksityisistä sosiaalipalveluista annetussa laissa (922/2011);

12) yksityisestä terveydenhuollosta annetussa laissa (152/1990).
(20.3.2015/267)
Mitä tässä laissa säädetään kunnasta, sovelletaan myös kunta- ja palvelurakenneuudistuksesta annetussa laissa (169/2007) tarkoitettuun yhteistoiminta-alueeseen.

Määritelmät

Tässä laissa tarkoitetaan:

1) ikääntyneellä väestöllä vanhuuseläkkeeseen oikeuttavassa iässä olevaa väestöä;

2) iäkkäällä henkilöllä henkilöä, jonka fyysinen, kognitiivinen, psyykkinen tai sosiaalinen toimintakyky on heikentynyt korkean iän myötä alkaneiden, lisääntyneiden tai pahentuneiden sairauksien tai vammojen vuoksi taikka korkeaan ikään liittyvän rappeutumisen johdosta;

3) toimintayksiköllä julkisen tai yksityisen palveluntuottajan ylläpitämää toiminnallista kokonaisuutta, jossa tuotetaan sosiaali- tai terveyspalveluja pääasiassa iäkkäille henkilöille siten, että palvelut toteutetaan palveluntuottajan tiloissa tai iäkkään henkilön yksityiskodissa; (9.7.2020/565)

4) välittömällä asiakastyöllä hoitoa ja huolenpitoa sekä asiakkaan toimintakykyä ja kuntoutumista edistäviä ja ylläpitäviä tehtäviä, asiakasta koskevien tietojen kirjaamista, palvelutarpeen arviointia sekä hoito- ja palvelusuunnitelman laatimista ja päivittämistä; (9.7.2020/565)

5) välillisellä työllä huoneiden ja yhteisten tilojen siivousta, pyykki- ja kiinteistöhuoltoa, ruoan valmistusta ja lämmitystä, yksikön johtajan ja vastuuhenkilön esimies- ja hallinnollista työtä sekä muita vastaavia hoitoa ja huolenpitoa mahdollistavia tehtäviä; (9.7.2020/565)

6) RAI-arviointivälineistöllä arviointivälineistöä, jonka interRAI-niminen kansainvälinen sosiaali- ja terveysalan tutkijoiden ja ammattilaisten yhteistyöjärjestö on kehittänyt ja jonka käyttö perustuu lisenssisopimukseen, jolla on myönnetty Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselle oikeus arviointivälineistön maksuttomaan käyttöön ja alilisenssointiin Suomessa toimiville palvelujen järjestäjille ja tuottajille. (9.7.2020/565)

Välittömään asiakastyöhön osallistuvat henkilöt tehostetussa palveluasumisessa ja pitkäaikaisessa laitoshoidossa

Iäkkäiden henkilöiden tehostetussa palveluasumisessa ja pitkäaikaisessa laitoshoidossa välittömään asiakastyöhön osallistuvia työntekijöitä ovat:

1) sairaan- ja terveydenhoitajat;

2) lähi- ja perushoitajat;

3) geronomit;

4) kodinhoitajat;

5) sosiaalialan ohjaajat ja kasvattajat;

6) sosionomi AMK -tutkinnon suorittaneet;

7) soveltuvan ammatti- tai erikoisammattitutkinnon suorittaneet;

8) soveltuvan opistoasteisen tutkinnon suorittaneet;

9) fysio- ja toimintaterapeutit;

10) kuntoutuksen ohjaajat;

11) kotiavustajat, hoitoapulaiset ja hoiva-avustajat;

12) viriketoiminnan ohjaajat ja muut vastaavat asiakkaan sosiaalisen toimintakyvyn ylläpitoon osallistuvat työntekijät;

13) toimintayksiköiden johtajat ja vastuuhenkilöt.

Välittömään asiakastyöhön osallistuvat myös työsopimussuhteessa toimintayksikköön olevat opiskelijat koulutusmuodosta riippumatta, jos heillä on opintojen kautta hankittu riittävä osaaminen suhteessa tutkinnon perusteisiin, ammattihenkilölainsäädännön edellyttämään osaamiseen sekä työpaikan osaamistarpeisiin.

Työvuoron henkilöstö ei saa koostua pelkästään 1 momentin 9-12 kohdassa tarkoitetuista työntekijöistä eikä 2 momentissa tarkoitetuista opiskelijoista. Työnantajan on huolehdittava, että toimintayksikössä on asiakkaiden tarpeisiin ja määrään nähden riittävä määrä sosiaali- ja terveydenhuollon ammattihenkilöitä jokaisessa työvuorossa.

Toimintayksikön työntekijä ei saa ilman lääkehoidon koulutusta osallistua lääkehoidon tehtäviin ja toteuttamiseen.

2 luku

Kunnan yleiset velvollisuudet

Yhteistyö

Kunnan eri toimialojen on toimittava yhteistyössä ikääntyneen väestön hyvinvoinnin, terveyden, toimintakyvyn ja itsenäisen suoriutumisen tukemiseksi.

Lisäksi kunnan on tehtävä yhteistyötä kunnassa toimivien julkisten tahojen, yritysten sekä ikääntynyttä väestöä edustavien järjestöjen ja muiden yleishyödyllisten yhteisöjen kanssa ikääntyneen väestön hyvinvoinnin, terveyden, toimintakyvyn ja itsenäisen suoriutumisen tukemiseksi.

Suunnitelma ikääntyneen väestön tukemiseksi

Kunnan on laadittava suunnitelma toimenpiteistään ikääntyneen väestön hyvinvoinnin, terveyden, toimintakyvyn ja itsenäisen suoriutumisen tukemiseksi sekä iäkkäiden henkilöiden tarvitsemien palvelujen ja omaishoidon järjestämiseksi ja kehittämiseksi. Suunnittelussa on painotettava kotona asumista ja kuntoutumista edistäviä toimenpiteitä. Suunnitelma on laadittava osana kunnan strategista suunnittelua. Suunnitelman hyväksyy kunnanvaltuusto ja se on tarkistettava valtuustokausittain.

Edellä 1 momentissa tarkoitetussa suunnitelmassa on:

1) arvioitava ikääntyneen väestön hyvinvoinnin tilaa, ikääntyneelle väestölle tarjolla olevien palvelujen riittävyyttä ja laatua sekä ikääntyneen väestön palveluntarpeeseen vaikuttavia tekijöitä;

2) määriteltävä tavoitteet ikääntyneen väestön hyvinvoinnin, toimintakyvyn ja itsenäisen suoriutumisen tukemiseksi sekä ikääntyneelle väestölle tarjottavien palvelujen määrän ja laadun kehittämiseksi;

3) määriteltävä toimenpiteet, joilla kunta vastaa 2 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden toteutumisesta, sekä arvioitava voimavarat, jotka kunnassa tarvitaan toimenpiteiden toteuttamiseksi;

4) määriteltävä kunnan eri toimialojen vastuut 3 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden toteuttamisessa; sekä

5) määriteltävä, miten kunta toteuttaa yhteistyötä 4 §:n 2 momentissa tarkoitettujen tahojen kanssa.

Kunnan on otettava suunnitelma huomioon valmisteltaessa ikääntyneen väestön asemaan ja iäkkäiden henkilöiden tarvitsemiin palveluihin vaikuttavaa kunnan päätöksentekoa, kuntalain (365/1995) 65 §:ssä tarkoitettua talousarviota ja -suunnitelmaa sekä terveydenhuoltolain 12 §:n 1 momentissa tarkoitettua raporttia ja hyvinvointikertomusta.

Palvelujen riittävyyden ja laadun arviointi

Sen lisäksi, mitä 5 §:n 2 momentin 1 kohdassa säädetään, kunnan sosiaalihuollosta vastaavan toimielimen on vuosittain arvioitava iäkkäiden henkilöiden tarvitsemien sosiaalipalvelujen riittävyyttä ja laatua alueellaan.

Palvelujen laadun ja riittävyyden arvioimiseksi kunnan on kerättävä säännöllisesti palautetta palveluja käyttäviltä, heidän omaisiltaan ja läheisiltään sekä kunnan henkilöstöltä. Lisäksi kunnan on koottava tiedot palveluihin käytetyistä taloudellisista voimavaroista sekä henkilöstön määrästä ja koulutuksesta. Arvioinnissa on lisäksi otettava huomioon sosiaaliasiamiehen vuosittaisessa selvityksessä esitetyt havainnot.

Palvelujen saatavuus ja saavutettavuus

Kunnan on järjestettävä ikääntyneen väestön sosiaalipalvelut sisällöltään, laadultaan ja laajuudeltaan sellaisina kuin kunnan ikääntyneen väestön hyvinvointi, sosiaalinen turvallisuus ja toimintakyky edellyttävät. Palvelut on järjestettävä niin, että ne ovat kunnan ikääntyneen väestön saatavissa yhdenvertaisesti.

Kunnan on järjestettävä 1 momentissa tarkoitetut sosiaalipalvelut lähellä asiakkaita, jollei palvelujen keskittäminen ole perusteltua niiden laadun ja turvallisuuden kannalta.

Palvelujen kieli

Yksikielisen kunnan ja kuntayhtymän on järjestettävä tässä laissa tarkoitetut ikääntyneen väestön hyvinvointia edistävät palvelut sekä iäkkään henkilön palveluntarpeiden selvittämiseen ja niihin vastaamiseen liittyvät palvelut kunnan tai kuntayhtymän kielellä. Kaksikielisen kunnan ja kaksikielisiä tai sekä suomen- että ruotsinkielisiä kuntia käsittävän kuntayhtymän on järjestettävä nämä palvelunsa suomen ja ruotsin kielellä siten, että palvelujen käyttäjä saa palvelut valitsemallaan kielellä. Oikeudesta käyttää suomen tai ruotsin kieltä, tulla kuulluksi ja saada toimituskirjat suomen tai ruotsin kielellä sekä oikeudesta tulkkaukseen näitä kieliä viranomaisissa käytettäessä säädetään kielilain (423/2003) 10, 18 ja 20 §:ssä.

Kunnan ja kuntayhtymän on lisäksi huolehdittava siitä, että Pohjoismaiden kansalaiset voivat 1 momentissa tarkoitettuja palveluja käyttäessään tarvittaessa käyttää omaa kieltään, suomen, islannin, norjan, ruotsin tai tanskan kieltä. Kunnan ja sairaanhoitopiirin kuntayhtymän on tällöin mahdollisuuksien mukaan huolehdittava siitä, että Pohjoismaiden kansalaiset saavat tarvittavan tulkkaus- ja käännösavun.

Oikeudesta käyttää saamen kieltä säädetään saamen kielilaissa (1086/2003).

Kunnan voimavarat

Sen lisäksi, mitä terveydenhuoltolain 4 §:n 1 momentissa säädetään voimavarojen osoittamisesta terveyden ja hyvinvoinnin edistämiseen sekä terveydenhuollon palveluihin, kunnan on osoitettava tämän lain 5 §:ssä tarkoitetun suunnitelman toteuttamiseksi riittävät voimavarat ikääntyneen väestön toimintakyvyn ja itsenäisen suoriutumisen tukemiseen sekä iäkkäille henkilöille järjestettäviin sosiaalipalveluihin, jotka ovat kunnan peruspalvelujen valtionosuuden perusteena.

Lisäksi kunnan on tuettava ikääntyneen väestön hyvinvointia, terveyttä, toimintakykyä ja itsenäistä suoriutumista osoittamalla voimavaroja muihinkin kuin 1 momentissa tarkoitettuihin toimintoihin.

Asiantuntemus

Kunnan käytettävissä on oltava ikääntyneen väestön hyvinvoinnin, terveyden, toimintakyvyn ja itsenäisen suoriutumisen tukemista sekä iäkkäiden henkilöiden tarvitsemien sosiaali- ja terveyspalvelujen laadukasta järjestämistä varten riittävästi monipuolista asiantuntemusta.

Vanhusneuvosto

Kunnan vanhusneuvostosta säädetään kuntalain (410/2015) 27 §:ssä. Vanhusneuvosto on otettava mukaan tämän lain 5 §:ssä tarkoitetun suunnitelman valmisteluun ja 6 §:ssä tarkoitettuun arviointiin.

Hyvinvointia edistävät palvelut

Kunnan on järjestettävä ikääntyneen väestön hyvinvointia, terveyttä, toimintakykyä ja itsenäistä suoriutumista tukevia neuvontapalveluja.

Lisäksi kunnan on tarjottava hyvinvointia, terveyttä, toimintakykyä ja itsenäistä suoriutumista tukevia terveystarkastuksia, vastaanottoja tai kotikäyntejä erityisesti niille ikääntyneeseen väestöön kuuluville, joiden elinoloihin tai elämäntilanteeseen arvioidaan tutkimustiedon tai yleisen elämänkokemuksen perusteella liittyvän palveluntarvetta lisääviä riskitekijöitä.

Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitettuihin palveluihin on sisällytettävä:

1) hyvinvoinnin, terveellisten elintapojen ja toimintakyvyn edistämiseen sekä sairauksien, tapaturmien ja onnettomuuksien ehkäisyyn tähtäävä ohjaus;

2) ikääntyneen väestön terveyden ja toimintakyvyn heikkenemisestä aiheutuvien sosiaalisten ja terveydellisten ongelmien tunnistaminen ja niihin liittyvä varhainen tuki;

3) sosiaalihuoltoa ja muuta sosiaaliturvaa koskeva ohjaus;

4) sairaanhoitoa, monialaista kuntoutusta ja turvallista lääkehoitoa koskeva ohjaus; sekä

5) ohjaus kunnassa tarjolla olevien hyvinvointia, terveyttä, toimintakykyä ja itsenäistä suoriutumista edistävien palvelujen käyttöön.

3 luku

Iäkkään henkilön palveluntarpeet ja niihin vastaaminen

Palveluntarpeisiin vastaamista ohjaavat yleiset periaatteet

Kunnan on järjestettävä iäkkäälle henkilölle laadukkaita sosiaali- ja terveyspalveluja, jotka ovat hänen tarpeisiinsa nähden oikea-aikaisia ja riittäviä.

Palvelut on toteutettava niin, että ne tukevat iäkkään henkilön hyvinvointia, terveyttä, toimintakykyä, itsenäistä suoriutumista ja osallisuutta. Muun palveluntarpeen ennalta ehkäisemiseksi on kiinnitettävä huomiota erityisesti kuntoutumista edistäviin ja kotiin annettaviin palveluihin.

Edellä 12 §:n 3 momentissa tarkoitettua ohjausta on tarpeen mukaan sisällytettävä kaikkiin iäkkäille henkilöille järjestettäviin sosiaali- ja terveyspalveluihin.

Pitkäaikaisen hoidon ja huolenpidon toteuttamista ohjaavat periaatteet

Kunnan on toteutettava iäkkään henkilön arvokasta elämää tukeva pitkäaikainen hoito ja huolenpito ensisijaisesti hänen kotiinsa annettavilla ja muilla sosiaali- ja terveydenhuollon avopalveluilla. Palvelut on sovitettava sisällöltään ja määrältään vastaamaan iäkkään henkilön kulloisiakin palveluntarpeita. Hoito ja huolenpito voidaan toteuttaa pitkäaikaisena laitoshoitona vain tässä laissa säädetyillä perusteilla. (30.12.2014/1351)

Pitkäaikaista hoitoa ja huolenpitoa turvaavat sosiaali- ja terveyspalvelut on toteutettava niin, että iäkäs henkilö voi kokea elämänsä turvalliseksi, merkitykselliseksi ja arvokkaaksi ja että hän voi ylläpitää sosiaalista vuorovaikutusta sekä osallistua mielekkääseen, hyvinvointia, terveyttä ja toimintakykyä edistävään ja ylläpitävään toimintaan. Iäkkäille avio- ja avopuolisoille on järjestettävä mahdollisuus asua yhdessä.

Kunnan on turvattava iäkkään henkilön pitkäaikaisen hoitojärjestelyn pysyvyys, jollei järjestelyä ole aiheellista muuttaa iäkkään henkilön toivomuksen tai hänen palveluntarpeidensa muutoksen johdosta taikka muusta erityisen painavasta ja perustellusta syystä.

Pitkäaikaisen laitoshoidon edellytykset

Kunta voi vastata iäkkään henkilön palveluntarpeeseen pitkäaikaisella laitoshoidolla vain, jos siihen on lääketieteelliset perusteet tai asiakasturvallisuuteen tai potilasturvallisuuteen liittyvät perusteet.

Palveluntarpeiden selvittäminen

Kunta vastaa siitä, että iäkkään henkilön sosiaali- ja terveydenhuollon sekä muiden hänen hyvinvointiaan, terveyttään, toimintakykyään ja itsenäistä suoriutumistaan tukevien palvelujen tarve selvitetään kokonaisvaltaisesti yhdessä iäkkään henkilön ja tarvittaessa hänen omaisensa, läheisensä tai hänelle määrätyn edunvalvojan kanssa. Palveluntarpeiden selvittämisestä vastaa iäkkään henkilön tarpeiden kannalta tarkoituksenmukainen sosiaalihuollon ammattihenkilöistä annetun lain (817/2015) 3 §:ssä tai terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun lain (559/1994) 2 §:ssä tarkoitettu ammattihenkilö, jolla on laaja-alaista asiantuntemusta. Palveluntarpeiden selvittämisestä vastaavan työntekijän on toimittava iäkkään henkilön tarpeita vastaavasti yhteistyössä muiden tämän lain 10 §:ssä tarkoitettujen asiantuntijoiden kanssa. (22.4.2016/294)

Selvittäminen on aloitettava viipymättä ja saatettava loppuun ilman aiheetonta viivytystä sen jälkeen, kun:

1) iäkäs henkilö on hakeutunut sosiaalihuoltolain (1301/2014) 36 §:ssä tarkoitettuun palvelutarpeen arviointiin; (30.12.2014/1323)

2) iäkäs henkilö on tehnyt kunnalle sosiaalipalveluja koskevan hakemuksen saadakseen sosiaalipalveluja toimintakykynsä tukemiseksi tai suoriutuakseen tavanomaisista elämän toiminnoista;

3) 12 §:ssä tarkoitetun toiminnan yhteydessä on yhdessä iäkkään henkilön kanssa arvioitu, että hän tarvitsee säännöllisesti apua toimintakykynsä tukemiseksi tai suoriutuakseen tavanomaisista elämän toiminnoista;

4) iäkkään henkilön palveluntarpeesta on tehty 25 §:ssä tarkoitettu ilmoitus, ja selvittäminen on iäkkään henkilön taikka hänen omaisensa, läheisensä tai hänelle määrätyn edunvalvojan mielestä tarpeen sen johdosta; taikka

5) kunnan järjestämiä sosiaalipalveluja säännöllisesti saavan iäkkään henkilön olosuhteissa tapahtuu olennaisia muutoksia.

Palveluntarpeiden selvittämisen yhteydessä on arvioitava iäkkään henkilön toimintakyky monipuolisesti ja luotettavia arviointivälineitä käyttäen. Toimintakykyä arvioitaessa on selvitettävä, miltä osin iäkäs henkilö pystyy suoriutumaan tavanomaisista elämän toiminnoista asuin- ja toimintaympäristössään, ja missä asioissa hän tarvitsee tukea ja apua. Arvioinnissa on otettava huomioon iäkkään henkilön fyysinen, kognitiivinen, psyykkinen ja sosiaalinen toimintakyky sekä hänen ympäristönsä esteettömyyteen, asumisensa turvallisuuteen ja lähipalvelujensa saatavuuteen liittyvät tekijät.

RAI-arviointivälineistön käyttäminen

Kunnan on käytettävä RAI-arviointivälineistöä iäkkään henkilön toimintakyvyn arvioinnissa, jos hän 15 §:n 1 momentissa tarkoitetun ammattihenkilön alustavan arvion mukaan tarvitsee säännöllisesti annettavia sosiaalipalveluja hoitonsa ja huolenpitonsa turvaamiseksi. Lisäksi kunnan on huolehdittava, että RAI-arviointivälineistöä käytetään myös silloin, kun iäkäs henkilö saa edellä tarkoitettuja kunnan järjestämiä palveluja ja hänen olosuhteissaan tapahtuu olennaisia muutoksia. RAI-arviointivälineistö kuuluu 15 §:n 3 momentissa tarkoitettuihin luotettaviin toimintakyvyn arviointivälineisiin.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen on huolehdittava siitä, että kunnilla on maksutta käytettävissä RAI-arviointivälineistö ja saatavilla koulutusta välineistön käyttöön. Lisäksi Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen on huolehdittava siitä, että sopimusteksti sekä arviointivälineistön sisältö siltä osin, kuin sitä ei ole suojattu tekijänoikeudella, ovat julkisesti saatavilla suomeksi ja ruotsiksi.

Pitkäaikaisen laitoshoidon edellytysten selvittäminen

Ennen hoidon ja huolenpidon toteuttamista pitkäaikaisena laitoshoitona kunnan on selvitettävä 15 §:ssä tarkoitetulla tavalla mahdollisuudet vastata iäkkään henkilön palveluntarpeeseen hänen kotiinsa annettavilla ja muilla sosiaali- ja terveydenhuollon avopalveluilla.

Edellä 1 momentissa tarkoitettu selvitys on tehtävä myös silloin, kun iäkkään henkilön ympärivuorokautinen laitoshoito on jatkunut kolme kuukautta, eikä selvitystä ole aiemmin tehty.

Ratkaisu hoidon ja huolenpidon toteuttamisesta pitkäaikaisena laitoshoitona on perusteltava.

Palvelusuunnitelma

Kunta vastaa siitä, että iäkkäälle henkilölle laaditaan sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetun lain 7 §:ssä tarkoitettu suunnitelma ( palvelusuunnitelma). Suunnitelma on laadittava ilman aiheetonta viivytystä sen jälkeen, kun iäkkään henkilön palveluntarve on selvitetty, jollei kyseessä ole tilapäinen neuvonta ja ohjaus tai jollei suunnitelman laatiminen muutoin ole ilmeisen tarpeetonta.

Palvelusuunnitelmassa on määriteltävä iäkkään henkilön toimintakykyä koskevan arvion perusteella, millainen sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen kokonaisuus tarvitaan hänen hyvinvointinsa, terveytensä, toimintakykynsä ja itsenäisen suoriutumisensa tukemiseksi sekä hänen hyvän hoitonsa turvaamiseksi. Iäkkään henkilön ja tarvittaessa hänen omaisensa, läheisensä tai hänelle määrätyn edunvalvojan kanssa on neuvoteltava vaihtoehdoista kokonaisuuden muodostamiseksi. Iäkkään henkilön näkemykset vaihtoehdoista on kirjattava suunnitelmaan.

Palvelusuunnitelma on tarkistettava ilman aiheetonta viivytystä aina silloin, kun iäkkään henkilön toimintakyvyssä tapahtuu hänen palveluntarpeeseensa vaikuttavia olennaisia muutoksia.

17 § on kumottu L:lla 21.12.2016/1346.

Päätös sosiaalipalvelujen myöntämisestä ja oikeus palveluihin

Kunnan on tehtävä päätös iäkkään henkilön kiireellisesti tarvitsemien sosiaalipalvelujen myöntämisestä kirjallisen tai suullisen hakemuksen johdosta ja järjestettävä myönnetyt palvelut viipymättä siten, ettei iäkkään henkilön oikeus välttämättömään huolenpitoon vaarannu.

Päätös muiden kuin kiireellisten sosiaalipalvelujen myöntämisestä on tehtävä ilman aiheetonta viivytystä sen jälkeen, kun kirjallinen tai suullinen hakemus on tullut vireille. Iäkkäällä henkilöllä on oikeus saada hänelle myönnetyt muut kuin kiireelliset sosiaalipalvelut ilman aiheetonta viivytystä ja viimeistään kolmen kuukauden kuluttua päätöksen teosta.

Päätöstä tehtäessä on otettava huomioon, mitä 13 ja 14 §:ssä säädetään. Sosiaalipalvelujen riittävyyden määrittelyn perustana on pidettävä 15 §:ssä tarkoitettua palveluntarpeiden selvittämistä sekä palvelusuunnitelmaa, jos se on tehty.

4 luku

Palvelujen laadun varmistaminen

Palvelujen laatu

Iäkkäälle henkilölle tarjottavien sosiaali- ja terveyspalvelujen on oltava laadukkaita ja niiden on turvattava hänelle hyvä hoito ja huolenpito.

Henkilöstö

Toimintayksikössä on oltava henkilöstö, jonka määrä, koulutus ja tehtävärakenne vastaavat toimintayksikön palveluja saavien iäkkäiden henkilöiden määrää ja heidän toimintakykynsä edellyttämää palvelun tarvetta ja joka turvaa heille laadukkaat palvelut.

Toteutuneen henkilöstömitoituksen tehostetun palveluasumisen ja pitkäaikaisen laitoshoidon toimintayksikössä, jolla on yhteiset toimitilat ja oma työvuorosuunnittelu ja joka toimii yhden esimiehen alaisuudessa, on oltava vähintään 0,7 työntekijää asiakasta kohti. (9.7.2020/565)

Toteutunut henkilöstömitoitus tarkoittaa toimintayksikössä paikalla olevien välitöntä asiakastyötä tekevien 3 a §:ssä tarkoitettujen työntekijöiden työpanosta suhteessa toimintayksikössä kolmen viikon seurantajakson aikana olevien asiakkaiden määrään. Välillistä työtä ei oteta huomioon henkilöstömitoituksessa. (9.7.2020/565)

Jos toimintayksikön tiloissa hoidettavana olevan iäkkään henkilön toimintakyky on alentunut siten, että hän tarvitsee huolenpitoa vuorokaudenajasta riippumatta, toimintayksikössä on oltava riittävästi henkilöstöä kaikkina vuorokauden aikoina.

Johtaminen

Toimintayksikössä on oltava johtaja, joka vastaa siitä, että asiakastyössä noudatetaan 13, 14 ja 19 §:ssä säädettyjä periaatteita sekä että palvelut täyttävät muutkin niille asetetut vaatimukset.

Toimintaa on johdettava siten, että se tukee laadukasta asiakaslähtöisten sosiaali- ja terveyspalvelujen kokonaisuutta, kuntouttavan työotteen edistämistä, eri viranomaisten ja ammattiryhmien yhteistyötä sekä toimintatapojen kehittämistä.

Toimitilat

Palveluntuottajan on huolehdittava siitä, että iäkkäiden henkilöiden käytössä olevat palveluntuottajan toimitilat ovat riittävät, turvalliset, esteettömät, kodikkaat sekä muutenkin olosuhteiltaan sopivat heidän tarpeisiinsa nähden.

Omavalvonta

Toimintayksikön johtajan on huolehdittava, että toimintayksikössä järjestetään omavalvonta palvelujen laadun, turvallisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi. Omavalvontaa varten on laadittava omavalvontasuunnitelma, joka on pidettävä julkisesti nähtävänä. Suunnitelman toteutumista on seurattava ja palveluja kehitettävä toimintayksikön palveluja saavilta iäkkäiltä henkilöiltä, heidän omaisiltaan ja läheisiltään sekä toimintayksikön henkilöstöltä säännöllisesti kerättävän palautteen perusteella.

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto voi antaa tarkempia määräyksiä omavalvontasuunnitelman sisällöstä, laatimisesta ja seurannasta.

Viranomaisvalvonta

Iäkkäille henkilöille tarkoitettujen palvelujen valvontaan ja toimenpiteisiin valvonnan yhteydessä havaittujen puutteiden korjaamiseksi sovelletaan, mitä sosiaalihuoltolain 55-57 §:ssä, yksityisistä sosiaalipalveluista annetun lain 4 luvussa, kansanterveyslain (66/1972) 42-45 §:ssä ja yksityisestä terveydenhuollosta annetun lain 4 ja 5 luvussa säädetään.

5 luku

Erinäiset säännökset

Ilmoittaminen iäkkään henkilön palveluntarpeesta

Jos terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetussa laissa tarkoitettu terveydenhuollon ammattihenkilö taikka kunnan sosiaalitoimen, alueen pelastustoimen, hätäkeskuksen tai poliisin palveluksessa oleva on tehtävässään saanut tiedon sosiaali- tai terveydenhuollon tarpeessa olevasta iäkkäästä henkilöstä, joka on ilmeisen kykenemätön vastaamaan omasta huolenpidostaan, terveydestään tai turvallisuudestaan, hänen on salassapitosäännösten estämättä ilmoitettava asiasta viipymättä kunnan sosiaalihuollosta vastaavalle viranomaiselle.

Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, terveydenhuollon ammattihenkilön on ilmoitettava kunnan sosiaalihuollosta vastaavalle viranomaiselle iäkkään henkilön kotiuttamisesta terveydenhuollon laitoshoidosta. Ilmoitus on tehtävä hyvissä ajoin ennen kotiuttamista.

Muu kuin 1 momentissa tarkoitettu henkilö voi tehdä ilmoituksen häntä koskevien salassapitosäännösten estämättä.

Odotusaikojen julkaiseminen

Kunnan on julkaistava ainakin puolivuosittain tiedot siitä, missä ajassa iäkäs henkilö voi saada hakemansa sosiaalipalvelut. Tiedot on julkaistava sellaisia menetelmiä käyttäen, että iäkkäillä henkilöillä on tosiasiallinen mahdollisuus tietojen saamiseen.

Suunnittelu ja rahoitus

Jollei lailla toisin säädetä, kunnan tämän lain nojalla järjestämään toimintaan sovelletaan sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionavustuksesta annettua lakia (733/1992) sekä kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annettua lakia (1704/2009).

Voimaantulo

Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2013.

Lain 5 ja 6 §:ää sovelletaan kuitenkin vasta 1 päivästä tammikuuta 2014 sekä lain 17 ja 23 §:ää 1 päivästä tammikuuta 2015.

Kunnan käytettävissä on oltava erityisasiantuntemusta 10 §:ssä mainituilta aloilta viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2015.

Lain 11 §:ssä tarkoitettu vanhusneuvosto on asetettava viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2014.

Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.

HE 160/2012, StVM 27/2012, EV 162/2012

Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:

# data[].attributes.attachment_link.title
Laki ikääntyneen väestön toimintakyvyn... 980/2012 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®

# data[].attributes.attachment_link.description
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään: 1 luku Yleiset säännökset Lain tarkoitus Lain tarkoituksena on: 1) tukea ikääntyneen väestön hyvinvointia, terveyttä, toimintakykyä ja itsenäistä suoriutumista; 2) parantaa ikääntyneen väestön mahdollisuutta osallistua elinoloihinsa vaikuttavien päätösten valmisteluun ja tarvitsemiensa palvelujen kehittämiseen kunnassa; 3) parantaa iäkkään henkilön mahdollisuutta saada laadukkaita sosiaali- ja terveyspalveluja sekä ohjausta muiden tarjolla olevien palvelujen käyttöön yksilöllisten tarpeittensa mukaisesti ja riittävän ajoissa silloin, kun hänen heikentynyt toimintakykynsä sitä edellyttää; sekä 4) vahvistaa iäkkään henkilön mahdollisuutta vaikuttaa hänelle järjestettävien sosiaali- ja terveyspalvelujen sisältöön ja toteuttamistapaan sekä osaltaan päättää niitä koskevista valinnoista.

# data[].attributes.body
Palveluntarpeisiin vastaamista ohjaaviin yleisiin periaatteisiin kuuluu palveluiden toteuttaminen niin, että ne tukevat ikääntyneen hyvinvointia, terveyttä, osallisuutta, toimintakykyä ja itsenäistä suorittamista. Muun palveluntarpeen ennaltaehkäisemiseksi huomiota tulee kiinnittää esim kuntoutusta edistäviin ja kotiin annettaviin palveluihin.

Noora pajala

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:

1 luku

Yleiset säännökset

Lain tarkoitus

Lain tarkoituksena on:

1) tukea ikääntyneen väestön hyvinvointia, terveyttä, toimintakykyä ja itsenäistä suoriutumista;

2) parantaa ikääntyneen väestön mahdollisuutta osallistua elinoloihinsa vaikuttavien päätösten valmisteluun ja tarvitsemiensa palvelujen kehittämiseen kunnassa;

3) parantaa iäkkään henkilön mahdollisuutta saada laadukkaita sosiaali- ja terveyspalveluja sekä ohjausta muiden tarjolla olevien palvelujen käyttöön yksilöllisten tarpeittensa mukaisesti ja riittävän ajoissa silloin, kun hänen heikentynyt toimintakykynsä sitä edellyttää; sekä

4) vahvistaa iäkkään henkilön mahdollisuutta vaikuttaa hänelle järjestettävien sosiaali- ja terveyspalvelujen sisältöön ja toteuttamistapaan sekä osaltaan päättää niitä koskevista valinnoista.

Soveltamisala ja suhde muuhun lainsäädäntöön

Tässä laissa säädetään:

1) kunnan velvollisuudesta huolehtia ikääntyneen väestönsä hyvinvoinnin, terveyden ja toimintakyvyn ja itsenäisen suoriutumisen tukemisesta sekä iäkkäiden henkilöiden tarvitsemien sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamisesta kunnassa;

2) iäkkään henkilön palveluntarpeiden selvittämisestä ja niihin vastaamisesta;

3) iäkkäille henkilöille järjestettävien palvelujen laadun varmistamisesta.

Tätä lakia sovelletaan 1 momentissa tarkoitettuihin asioihin sen lisäksi, mitä niistä säädetään:

1) sosiaalihuoltolaissa (1301/2014);

2) terveydenhuoltolaissa (1326/2010);

3) omaishoidon tuesta annetussa laissa (937/2005);

4) perhehoitolaissa (263/2015);

5) vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista annetussa laissa (380/1987);

6) kehitysvammaisten erityishuollosta annetussa laissa (519/1977);

7) päihdehuoltolaissa (41/1986);

8) mielenterveyslaissa (1116/1990);

9) sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetussa laissa (812/2000);

10) potilaan asemasta ja oikeuksista annetussa laissa (785/1992);

11) yksityisistä sosiaalipalveluista annetussa laissa (922/2011);

12) yksityisestä terveydenhuollosta annetussa laissa (152/1990).
(20.3.2015/267)
Mitä tässä laissa säädetään kunnasta, sovelletaan myös kunta- ja palvelurakenneuudistuksesta annetussa laissa (169/2007) tarkoitettuun yhteistoiminta-alueeseen.

Määritelmät

Tässä laissa tarkoitetaan:

1) ikääntyneellä väestöllä vanhuuseläkkeeseen oikeuttavassa iässä olevaa väestöä;

2) iäkkäällä henkilöllä henkilöä, jonka fyysinen, kognitiivinen, psyykkinen tai sosiaalinen toimintakyky on heikentynyt korkean iän myötä alkaneiden, lisääntyneiden tai pahentuneiden sairauksien tai vammojen vuoksi taikka korkeaan ikään liittyvän rappeutumisen johdosta;

3) toimintayksiköllä julkisen tai yksityisen palveluntuottajan ylläpitämää toiminnallista kokonaisuutta, jossa tuotetaan sosiaali- tai terveyspalveluja pääasiassa iäkkäille henkilöille siten, että palvelut toteutetaan palveluntuottajan tiloissa tai iäkkään henkilön yksityiskodissa; (9.7.2020/565)

4) välittömällä asiakastyöllä hoitoa ja huolenpitoa sekä asiakkaan toimintakykyä ja kuntoutumista edistäviä ja ylläpitäviä tehtäviä, asiakasta koskevien tietojen kirjaamista, palvelutarpeen arviointia sekä hoito- ja palvelusuunnitelman laatimista ja päivittämistä; (9.7.2020/565)

5) välillisellä työllä huoneiden ja yhteisten tilojen siivousta, pyykki- ja kiinteistöhuoltoa, ruoan valmistusta ja lämmitystä, yksikön johtajan ja vastuuhenkilön esimies- ja hallinnollista työtä sekä muita vastaavia hoitoa ja huolenpitoa mahdollistavia tehtäviä; (9.7.2020/565)

6) RAI-arviointivälineistöllä arviointivälineistöä, jonka interRAI-niminen kansainvälinen sosiaali- ja terveysalan tutkijoiden ja ammattilaisten yhteistyöjärjestö on kehittänyt ja jonka käyttö perustuu lisenssisopimukseen, jolla on myönnetty Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselle oikeus arviointivälineistön maksuttomaan käyttöön ja alilisenssointiin Suomessa toimiville palvelujen järjestäjille ja tuottajille. (9.7.2020/565)

Välittömään asiakastyöhön osallistuvat henkilöt tehostetussa palveluasumisessa ja pitkäaikaisessa laitoshoidossa

Iäkkäiden henkilöiden tehostetussa palveluasumisessa ja pitkäaikaisessa laitoshoidossa välittömään asiakastyöhön osallistuvia työntekijöitä ovat:

1) sairaan- ja terveydenhoitajat;

2) lähi- ja perushoitajat;

3) geronomit;

4) kodinhoitajat;

5) sosiaalialan ohjaajat ja kasvattajat;

6) sosionomi AMK -tutkinnon suorittaneet;

7) soveltuvan ammatti- tai erikoisammattitutkinnon suorittaneet;

8) soveltuvan opistoasteisen tutkinnon suorittaneet;

9) fysio- ja toimintaterapeutit;

10) kuntoutuksen ohjaajat;

11) kotiavustajat, hoitoapulaiset ja hoiva-avustajat;

12) viriketoiminnan ohjaajat ja muut vastaavat asiakkaan sosiaalisen toimintakyvyn ylläpitoon osallistuvat työntekijät;

13) toimintayksiköiden johtajat ja vastuuhenkilöt.

Välittömään asiakastyöhön osallistuvat myös työsopimussuhteessa toimintayksikköön olevat opiskelijat koulutusmuodosta riippumatta, jos heillä on opintojen kautta hankittu riittävä osaaminen suhteessa tutkinnon perusteisiin, ammattihenkilölainsäädännön edellyttämään osaamiseen sekä työpaikan osaamistarpeisiin.

Työvuoron henkilöstö ei saa koostua pelkästään 1 momentin 9-12 kohdassa tarkoitetuista työntekijöistä eikä 2 momentissa tarkoitetuista opiskelijoista. Työnantajan on huolehdittava, että toimintayksikössä on asiakkaiden tarpeisiin ja määrään nähden riittävä määrä sosiaali- ja terveydenhuollon ammattihenkilöitä jokaisessa työvuorossa.

Toimintayksikön työntekijä ei saa ilman lääkehoidon koulutusta osallistua lääkehoidon tehtäviin ja toteuttamiseen.

2 luku

Kunnan yleiset velvollisuudet

Yhteistyö

Kunnan eri toimialojen on toimittava yhteistyössä ikääntyneen väestön hyvinvoinnin, terveyden, toimintakyvyn ja itsenäisen suoriutumisen tukemiseksi.

Lisäksi kunnan on tehtävä yhteistyötä kunnassa toimivien julkisten tahojen, yritysten sekä ikääntynyttä väestöä edustavien järjestöjen ja muiden yleishyödyllisten yhteisöjen kanssa ikääntyneen väestön hyvinvoinnin, terveyden, toimintakyvyn ja itsenäisen suoriutumisen tukemiseksi.

Suunnitelma ikääntyneen väestön tukemiseksi

Kunnan on laadittava suunnitelma toimenpiteistään ikääntyneen väestön hyvinvoinnin, terveyden, toimintakyvyn ja itsenäisen suoriutumisen tukemiseksi sekä iäkkäiden henkilöiden tarvitsemien palvelujen ja omaishoidon järjestämiseksi ja kehittämiseksi. Suunnittelussa on painotettava kotona asumista ja kuntoutumista edistäviä toimenpiteitä. Suunnitelma on laadittava osana kunnan strategista suunnittelua. Suunnitelman hyväksyy kunnanvaltuusto ja se on tarkistettava valtuustokausittain.

Edellä 1 momentissa tarkoitetussa suunnitelmassa on:

1) arvioitava ikääntyneen väestön hyvinvoinnin tilaa, ikääntyneelle väestölle tarjolla olevien palvelujen riittävyyttä ja laatua sekä ikääntyneen väestön palveluntarpeeseen vaikuttavia tekijöitä;

2) määriteltävä tavoitteet ikääntyneen väestön hyvinvoinnin, toimintakyvyn ja itsenäisen suoriutumisen tukemiseksi sekä ikääntyneelle väestölle tarjottavien palvelujen määrän ja laadun kehittämiseksi;

3) määriteltävä toimenpiteet, joilla kunta vastaa 2 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden toteutumisesta, sekä arvioitava voimavarat, jotka kunnassa tarvitaan toimenpiteiden toteuttamiseksi;

4) määriteltävä kunnan eri toimialojen vastuut 3 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden toteuttamisessa; sekä

5) määriteltävä, miten kunta toteuttaa yhteistyötä 4 §:n 2 momentissa tarkoitettujen tahojen kanssa.

Kunnan on otettava suunnitelma huomioon valmisteltaessa ikääntyneen väestön asemaan ja iäkkäiden henkilöiden tarvitsemiin palveluihin vaikuttavaa kunnan päätöksentekoa, kuntalain (365/1995) 65 §:ssä tarkoitettua talousarviota ja -suunnitelmaa sekä terveydenhuoltolain 12 §:n 1 momentissa tarkoitettua raporttia ja hyvinvointikertomusta.

Palvelujen riittävyyden ja laadun arviointi

Sen lisäksi, mitä 5 §:n 2 momentin 1 kohdassa säädetään, kunnan sosiaalihuollosta vastaavan toimielimen on vuosittain arvioitava iäkkäiden henkilöiden tarvitsemien sosiaalipalvelujen riittävyyttä ja laatua alueellaan.

Palvelujen laadun ja riittävyyden arvioimiseksi kunnan on kerättävä säännöllisesti palautetta palveluja käyttäviltä, heidän omaisiltaan ja läheisiltään sekä kunnan henkilöstöltä. Lisäksi kunnan on koottava tiedot palveluihin käytetyistä taloudellisista voimavaroista sekä henkilöstön määrästä ja koulutuksesta. Arvioinnissa on lisäksi otettava huomioon sosiaaliasiamiehen vuosittaisessa selvityksessä esitetyt havainnot.

Palvelujen saatavuus ja saavutettavuus

Kunnan on järjestettävä ikääntyneen väestön sosiaalipalvelut sisällöltään, laadultaan ja laajuudeltaan sellaisina kuin kunnan ikääntyneen väestön hyvinvointi, sosiaalinen turvallisuus ja toimintakyky edellyttävät. Palvelut on järjestettävä niin, että ne ovat kunnan ikääntyneen väestön saatavissa yhdenvertaisesti.

Kunnan on järjestettävä 1 momentissa tarkoitetut sosiaalipalvelut lähellä asiakkaita, jollei palvelujen keskittäminen ole perusteltua niiden laadun ja turvallisuuden kannalta.

Palvelujen kieli

Yksikielisen kunnan ja kuntayhtymän on järjestettävä tässä laissa tarkoitetut ikääntyneen väestön hyvinvointia edistävät palvelut sekä iäkkään henkilön palveluntarpeiden selvittämiseen ja niihin vastaamiseen liittyvät palvelut kunnan tai kuntayhtymän kielellä. Kaksikielisen kunnan ja kaksikielisiä tai sekä suomen- että ruotsinkielisiä kuntia käsittävän kuntayhtymän on järjestettävä nämä palvelunsa suomen ja ruotsin kielellä siten, että palvelujen käyttäjä saa palvelut valitsemallaan kielellä. Oikeudesta käyttää suomen tai ruotsin kieltä, tulla kuulluksi ja saada toimituskirjat suomen tai ruotsin kielellä sekä oikeudesta tulkkaukseen näitä kieliä viranomaisissa käytettäessä säädetään kielilain (423/2003) 10, 18 ja 20 §:ssä.

Kunnan ja kuntayhtymän on lisäksi huolehdittava siitä, että Pohjoismaiden kansalaiset voivat 1 momentissa tarkoitettuja palveluja käyttäessään tarvittaessa käyttää omaa kieltään, suomen, islannin, norjan, ruotsin tai tanskan kieltä. Kunnan ja sairaanhoitopiirin kuntayhtymän on tällöin mahdollisuuksien mukaan huolehdittava siitä, että Pohjoismaiden kansalaiset saavat tarvittavan tulkkaus- ja käännösavun.

Oikeudesta käyttää saamen kieltä säädetään saamen kielilaissa (1086/2003).

Kunnan voimavarat

Sen lisäksi, mitä terveydenhuoltolain 4 §:n 1 momentissa säädetään voimavarojen osoittamisesta terveyden ja hyvinvoinnin edistämiseen sekä terveydenhuollon palveluihin, kunnan on osoitettava tämän lain 5 §:ssä tarkoitetun suunnitelman toteuttamiseksi riittävät voimavarat ikääntyneen väestön toimintakyvyn ja itsenäisen suoriutumisen tukemiseen sekä iäkkäille henkilöille järjestettäviin sosiaalipalveluihin, jotka ovat kunnan peruspalvelujen valtionosuuden perusteena.

Lisäksi kunnan on tuettava ikääntyneen väestön hyvinvointia, terveyttä, toimintakykyä ja itsenäistä suoriutumista osoittamalla voimavaroja muihinkin kuin 1 momentissa tarkoitettuihin toimintoihin.

Asiantuntemus

Kunnan käytettävissä on oltava ikääntyneen väestön hyvinvoinnin, terveyden, toimintakyvyn ja itsenäisen suoriutumisen tukemista sekä iäkkäiden henkilöiden tarvitsemien sosiaali- ja terveyspalvelujen laadukasta järjestämistä varten riittävästi monipuolista asiantuntemusta.

Vanhusneuvosto

Kunnan vanhusneuvostosta säädetään kuntalain (410/2015) 27 §:ssä. Vanhusneuvosto on otettava mukaan tämän lain 5 §:ssä tarkoitetun suunnitelman valmisteluun ja 6 §:ssä tarkoitettuun arviointiin.

Hyvinvointia edistävät palvelut

Kunnan on järjestettävä ikääntyneen väestön hyvinvointia, terveyttä, toimintakykyä ja itsenäistä suoriutumista tukevia neuvontapalveluja.

Lisäksi kunnan on tarjottava hyvinvointia, terveyttä, toimintakykyä ja itsenäistä suoriutumista tukevia terveystarkastuksia, vastaanottoja tai kotikäyntejä erityisesti niille ikääntyneeseen väestöön kuuluville, joiden elinoloihin tai elämäntilanteeseen arvioidaan tutkimustiedon tai yleisen elämänkokemuksen perusteella liittyvän palveluntarvetta lisääviä riskitekijöitä.

Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitettuihin palveluihin on sisällytettävä:

1) hyvinvoinnin, terveellisten elintapojen ja toimintakyvyn edistämiseen sekä sairauksien, tapaturmien ja onnettomuuksien ehkäisyyn tähtäävä ohjaus;

2) ikääntyneen väestön terveyden ja toimintakyvyn heikkenemisestä aiheutuvien sosiaalisten ja terveydellisten ongelmien tunnistaminen ja niihin liittyvä varhainen tuki;

3) sosiaalihuoltoa ja muuta sosiaaliturvaa koskeva ohjaus;

4) sairaanhoitoa, monialaista kuntoutusta ja turvallista lääkehoitoa koskeva ohjaus; sekä

5) ohjaus kunnassa tarjolla olevien hyvinvointia, terveyttä, toimintakykyä ja itsenäistä suoriutumista edistävien palvelujen käyttöön.

3 luku

Iäkkään henkilön palveluntarpeet ja niihin vastaaminen

Palveluntarpeisiin vastaamista ohjaavat yleiset periaatteet

Kunnan on järjestettävä iäkkäälle henkilölle laadukkaita sosiaali- ja terveyspalveluja, jotka ovat hänen tarpeisiinsa nähden oikea-aikaisia ja riittäviä.

Palvelut on toteutettava niin, että ne tukevat iäkkään henkilön hyvinvointia, terveyttä, toimintakykyä, itsenäistä suoriutumista ja osallisuutta. Muun palveluntarpeen ennalta ehkäisemiseksi on kiinnitettävä huomiota erityisesti kuntoutumista edistäviin ja kotiin annettaviin palveluihin.

Edellä 12 §:n 3 momentissa tarkoitettua ohjausta on tarpeen mukaan sisällytettävä kaikkiin iäkkäille henkilöille järjestettäviin sosiaali- ja terveyspalveluihin.

Pitkäaikaisen hoidon ja huolenpidon toteuttamista ohjaavat periaatteet

Kunnan on toteutettava iäkkään henkilön arvokasta elämää tukeva pitkäaikainen hoito ja huolenpito ensisijaisesti hänen kotiinsa annettavilla ja muilla sosiaali- ja terveydenhuollon avopalveluilla. Palvelut on sovitettava sisällöltään ja määrältään vastaamaan iäkkään henkilön kulloisiakin palveluntarpeita. Hoito ja huolenpito voidaan toteuttaa pitkäaikaisena laitoshoitona vain tässä laissa säädetyillä perusteilla. (30.12.2014/1351)

Pitkäaikaista hoitoa ja huolenpitoa turvaavat sosiaali- ja terveyspalvelut on toteutettava niin, että iäkäs henkilö voi kokea elämänsä turvalliseksi, merkitykselliseksi ja arvokkaaksi ja että hän voi ylläpitää sosiaalista vuorovaikutusta sekä osallistua mielekkääseen, hyvinvointia, terveyttä ja toimintakykyä edistävään ja ylläpitävään toimintaan. Iäkkäille avio- ja avopuolisoille on järjestettävä mahdollisuus asua yhdessä.

Kunnan on turvattava iäkkään henkilön pitkäaikaisen hoitojärjestelyn pysyvyys, jollei järjestelyä ole aiheellista muuttaa iäkkään henkilön toivomuksen tai hänen palveluntarpeidensa muutoksen johdosta taikka muusta erityisen painavasta ja perustellusta syystä.

Pitkäaikaisen laitoshoidon edellytykset

Kunta voi vastata iäkkään henkilön palveluntarpeeseen pitkäaikaisella laitoshoidolla vain, jos siihen on lääketieteelliset perusteet tai asiakasturvallisuuteen tai potilasturvallisuuteen liittyvät perusteet.

Palveluntarpeiden selvittäminen

Kunta vastaa siitä, että iäkkään henkilön sosiaali- ja terveydenhuollon sekä muiden hänen hyvinvointiaan, terveyttään, toimintakykyään ja itsenäistä suoriutumistaan tukevien palvelujen tarve selvitetään kokonaisvaltaisesti yhdessä iäkkään henkilön ja tarvittaessa hänen omaisensa, läheisensä tai hänelle määrätyn edunvalvojan kanssa. Palveluntarpeiden selvittämisestä vastaa iäkkään henkilön tarpeiden kannalta tarkoituksenmukainen sosiaalihuollon ammattihenkilöistä annetun lain (817/2015) 3 §:ssä tai terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun lain (559/1994) 2 §:ssä tarkoitettu ammattihenkilö, jolla on laaja-alaista asiantuntemusta. Palveluntarpeiden selvittämisestä vastaavan työntekijän on toimittava iäkkään henkilön tarpeita vastaavasti yhteistyössä muiden tämän lain 10 §:ssä tarkoitettujen asiantuntijoiden kanssa. (22.4.2016/294)

Selvittäminen on aloitettava viipymättä ja saatettava loppuun ilman aiheetonta viivytystä sen jälkeen, kun:

1) iäkäs henkilö on hakeutunut sosiaalihuoltolain (1301/2014) 36 §:ssä tarkoitettuun palvelutarpeen arviointiin; (30.12.2014/1323)

2) iäkäs henkilö on tehnyt kunnalle sosiaalipalveluja koskevan hakemuksen saadakseen sosiaalipalveluja toimintakykynsä tukemiseksi tai suoriutuakseen tavanomaisista elämän toiminnoista;

3) 12 §:ssä tarkoitetun toiminnan yhteydessä on yhdessä iäkkään henkilön kanssa arvioitu, että hän tarvitsee säännöllisesti apua toimintakykynsä tukemiseksi tai suoriutuakseen tavanomaisista elämän toiminnoista;

4) iäkkään henkilön palveluntarpeesta on tehty 25 §:ssä tarkoitettu ilmoitus, ja selvittäminen on iäkkään henkilön taikka hänen omaisensa, läheisensä tai hänelle määrätyn edunvalvojan mielestä tarpeen sen johdosta; taikka

5) kunnan järjestämiä sosiaalipalveluja säännöllisesti saavan iäkkään henkilön olosuhteissa tapahtuu olennaisia muutoksia.

Palveluntarpeiden selvittämisen yhteydessä on arvioitava iäkkään henkilön toimintakyky monipuolisesti ja luotettavia arviointivälineitä käyttäen. Toimintakykyä arvioitaessa on selvitettävä, miltä osin iäkäs henkilö pystyy suoriutumaan tavanomaisista elämän toiminnoista asuin- ja toimintaympäristössään, ja missä asioissa hän tarvitsee tukea ja apua. Arvioinnissa on otettava huomioon iäkkään henkilön fyysinen, kognitiivinen, psyykkinen ja sosiaalinen toimintakyky sekä hänen ympäristönsä esteettömyyteen, asumisensa turvallisuuteen ja lähipalvelujensa saatavuuteen liittyvät tekijät.

RAI-arviointivälineistön käyttäminen

Kunnan on käytettävä RAI-arviointivälineistöä iäkkään henkilön toimintakyvyn arvioinnissa, jos hän 15 §:n 1 momentissa tarkoitetun ammattihenkilön alustavan arvion mukaan tarvitsee säännöllisesti annettavia sosiaalipalveluja hoitonsa ja huolenpitonsa turvaamiseksi. Lisäksi kunnan on huolehdittava, että RAI-arviointivälineistöä käytetään myös silloin, kun iäkäs henkilö saa edellä tarkoitettuja kunnan järjestämiä palveluja ja hänen olosuhteissaan tapahtuu olennaisia muutoksia. RAI-arviointivälineistö kuuluu 15 §:n 3 momentissa tarkoitettuihin luotettaviin toimintakyvyn arviointivälineisiin.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen on huolehdittava siitä, että kunnilla on maksutta käytettävissä RAI-arviointivälineistö ja saatavilla koulutusta välineistön käyttöön. Lisäksi Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen on huolehdittava siitä, että sopimusteksti sekä arviointivälineistön sisältö siltä osin, kuin sitä ei ole suojattu tekijänoikeudella, ovat julkisesti saatavilla suomeksi ja ruotsiksi.

Pitkäaikaisen laitoshoidon edellytysten selvittäminen

Ennen hoidon ja huolenpidon toteuttamista pitkäaikaisena laitoshoitona kunnan on selvitettävä 15 §:ssä tarkoitetulla tavalla mahdollisuudet vastata iäkkään henkilön palveluntarpeeseen hänen kotiinsa annettavilla ja muilla sosiaali- ja terveydenhuollon avopalveluilla.

Edellä 1 momentissa tarkoitettu selvitys on tehtävä myös silloin, kun iäkkään henkilön ympärivuorokautinen laitoshoito on jatkunut kolme kuukautta, eikä selvitystä ole aiemmin tehty.

Ratkaisu hoidon ja huolenpidon toteuttamisesta pitkäaikaisena laitoshoitona on perusteltava.

Palvelusuunnitelma

Kunta vastaa siitä, että iäkkäälle henkilölle laaditaan sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetun lain 7 §:ssä tarkoitettu suunnitelma ( palvelusuunnitelma). Suunnitelma on laadittava ilman aiheetonta viivytystä sen jälkeen, kun iäkkään henkilön palveluntarve on selvitetty, jollei kyseessä ole tilapäinen neuvonta ja ohjaus tai jollei suunnitelman laatiminen muutoin ole ilmeisen tarpeetonta.

Palvelusuunnitelmassa on määriteltävä iäkkään henkilön toimintakykyä koskevan arvion perusteella, millainen sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen kokonaisuus tarvitaan hänen hyvinvointinsa, terveytensä, toimintakykynsä ja itsenäisen suoriutumisensa tukemiseksi sekä hänen hyvän hoitonsa turvaamiseksi. Iäkkään henkilön ja tarvittaessa hänen omaisensa, läheisensä tai hänelle määrätyn edunvalvojan kanssa on neuvoteltava vaihtoehdoista kokonaisuuden muodostamiseksi. Iäkkään henkilön näkemykset vaihtoehdoista on kirjattava suunnitelmaan.

Palvelusuunnitelma on tarkistettava ilman aiheetonta viivytystä aina silloin, kun iäkkään henkilön toimintakyvyssä tapahtuu hänen palveluntarpeeseensa vaikuttavia olennaisia muutoksia.

17 § on kumottu L:lla 21.12.2016/1346.

Päätös sosiaalipalvelujen myöntämisestä ja oikeus palveluihin

Kunnan on tehtävä päätös iäkkään henkilön kiireellisesti tarvitsemien sosiaalipalvelujen myöntämisestä kirjallisen tai suullisen hakemuksen johdosta ja järjestettävä myönnetyt palvelut viipymättä siten, ettei iäkkään henkilön oikeus välttämättömään huolenpitoon vaarannu.

Päätös muiden kuin kiireellisten sosiaalipalvelujen myöntämisestä on tehtävä ilman aiheetonta viivytystä sen jälkeen, kun kirjallinen tai suullinen hakemus on tullut vireille. Iäkkäällä henkilöllä on oikeus saada hänelle myönnetyt muut kuin kiireelliset sosiaalipalvelut ilman aiheetonta viivytystä ja viimeistään kolmen kuukauden kuluttua päätöksen teosta.

Päätöstä tehtäessä on otettava huomioon, mitä 13 ja 14 §:ssä säädetään. Sosiaalipalvelujen riittävyyden määrittelyn perustana on pidettävä 15 §:ssä tarkoitettua palveluntarpeiden selvittämistä sekä palvelusuunnitelmaa, jos se on tehty.

4 luku

Palvelujen laadun varmistaminen

Palvelujen laatu

Iäkkäälle henkilölle tarjottavien sosiaali- ja terveyspalvelujen on oltava laadukkaita ja niiden on turvattava hänelle hyvä hoito ja huolenpito.

Henkilöstö

Toimintayksikössä on oltava henkilöstö, jonka määrä, koulutus ja tehtävärakenne vastaavat toimintayksikön palveluja saavien iäkkäiden henkilöiden määrää ja heidän toimintakykynsä edellyttämää palvelun tarvetta ja joka turvaa heille laadukkaat palvelut.

Toteutuneen henkilöstömitoituksen tehostetun palveluasumisen ja pitkäaikaisen laitoshoidon toimintayksikössä, jolla on yhteiset toimitilat ja oma työvuorosuunnittelu ja joka toimii yhden esimiehen alaisuudessa, on oltava vähintään 0,7 työntekijää asiakasta kohti. (9.7.2020/565)

Toteutunut henkilöstömitoitus tarkoittaa toimintayksikössä paikalla olevien välitöntä asiakastyötä tekevien 3 a §:ssä tarkoitettujen työntekijöiden työpanosta suhteessa toimintayksikössä kolmen viikon seurantajakson aikana olevien asiakkaiden määrään. Välillistä työtä ei oteta huomioon henkilöstömitoituksessa. (9.7.2020/565)

Jos toimintayksikön tiloissa hoidettavana olevan iäkkään henkilön toimintakyky on alentunut siten, että hän tarvitsee huolenpitoa vuorokaudenajasta riippumatta, toimintayksikössä on oltava riittävästi henkilöstöä kaikkina vuorokauden aikoina.

Johtaminen

Toimintayksikössä on oltava johtaja, joka vastaa siitä, että asiakastyössä noudatetaan 13, 14 ja 19 §:ssä säädettyjä periaatteita sekä että palvelut täyttävät muutkin niille asetetut vaatimukset.

Toimintaa on johdettava siten, että se tukee laadukasta asiakaslähtöisten sosiaali- ja terveyspalvelujen kokonaisuutta, kuntouttavan työotteen edistämistä, eri viranomaisten ja ammattiryhmien yhteistyötä sekä toimintatapojen kehittämistä.

Toimitilat

Palveluntuottajan on huolehdittava siitä, että iäkkäiden henkilöiden käytössä olevat palveluntuottajan toimitilat ovat riittävät, turvalliset, esteettömät, kodikkaat sekä muutenkin olosuhteiltaan sopivat heidän tarpeisiinsa nähden.

Omavalvonta

Toimintayksikön johtajan on huolehdittava, että toimintayksikössä järjestetään omavalvonta palvelujen laadun, turvallisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi. Omavalvontaa varten on laadittava omavalvontasuunnitelma, joka on pidettävä julkisesti nähtävänä. Suunnitelman toteutumista on seurattava ja palveluja kehitettävä toimintayksikön palveluja saavilta iäkkäiltä henkilöiltä, heidän omaisiltaan ja läheisiltään sekä toimintayksikön henkilöstöltä säännöllisesti kerättävän palautteen perusteella.

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto voi antaa tarkempia määräyksiä omavalvontasuunnitelman sisällöstä, laatimisesta ja seurannasta.

Viranomaisvalvonta

Iäkkäille henkilöille tarkoitettujen palvelujen valvontaan ja toimenpiteisiin valvonnan yhteydessä havaittujen puutteiden korjaamiseksi sovelletaan, mitä sosiaalihuoltolain 55-57 §:ssä, yksityisistä sosiaalipalveluista annetun lain 4 luvussa, kansanterveyslain (66/1972) 42-45 §:ssä ja yksityisestä terveydenhuollosta annetun lain 4 ja 5 luvussa säädetään.

5 luku

Erinäiset säännökset

Ilmoittaminen iäkkään henkilön palveluntarpeesta

Jos terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetussa laissa tarkoitettu terveydenhuollon ammattihenkilö taikka kunnan sosiaalitoimen, alueen pelastustoimen, hätäkeskuksen tai poliisin palveluksessa oleva on tehtävässään saanut tiedon sosiaali- tai terveydenhuollon tarpeessa olevasta iäkkäästä henkilöstä, joka on ilmeisen kykenemätön vastaamaan omasta huolenpidostaan, terveydestään tai turvallisuudestaan, hänen on salassapitosäännösten estämättä ilmoitettava asiasta viipymättä kunnan sosiaalihuollosta vastaavalle viranomaiselle.

Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, terveydenhuollon ammattihenkilön on ilmoitettava kunnan sosiaalihuollosta vastaavalle viranomaiselle iäkkään henkilön kotiuttamisesta terveydenhuollon laitoshoidosta. Ilmoitus on tehtävä hyvissä ajoin ennen kotiuttamista.

Muu kuin 1 momentissa tarkoitettu henkilö voi tehdä ilmoituksen häntä koskevien salassapitosäännösten estämättä.

Odotusaikojen julkaiseminen

Kunnan on julkaistava ainakin puolivuosittain tiedot siitä, missä ajassa iäkäs henkilö voi saada hakemansa sosiaalipalvelut. Tiedot on julkaistava sellaisia menetelmiä käyttäen, että iäkkäillä henkilöillä on tosiasiallinen mahdollisuus tietojen saamiseen.

Suunnittelu ja rahoitus

Jollei lailla toisin säädetä, kunnan tämän lain nojalla järjestämään toimintaan sovelletaan sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionavustuksesta annettua lakia (733/1992) sekä kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annettua lakia (1704/2009).

Voimaantulo

Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2013.

Lain 5 ja 6 §:ää sovelletaan kuitenkin vasta 1 päivästä tammikuuta 2014 sekä lain 17 ja 23 §:ää 1 päivästä tammikuuta 2015.

Kunnan käytettävissä on oltava erityisasiantuntemusta 10 §:ssä mainituilta aloilta viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2015.

Lain 11 §:ssä tarkoitettu vanhusneuvosto on asetettava viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2014.

Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.

HE 160/2012, StVM 27/2012, EV 162/2012

Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:

# data[].attributes.attachment_link.title
Laki ikääntyneen väestön toimintakyvyn... 980/2012 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®

# data[].attributes.attachment_link.description
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään: 1 luku Yleiset säännökset Lain tarkoitus Lain tarkoituksena on: 1) tukea ikääntyneen väestön hyvinvointia, terveyttä, toimintakykyä ja itsenäistä suoriutumista; 2) parantaa ikääntyneen väestön mahdollisuutta osallistua elinoloihinsa vaikuttavien päätösten valmisteluun ja tarvitsemiensa palvelujen kehittämiseen kunnassa; 3) parantaa iäkkään henkilön mahdollisuutta saada laadukkaita sosiaali- ja terveyspalveluja sekä ohjausta muiden tarjolla olevien palvelujen käyttöön yksilöllisten tarpeittensa mukaisesti ja riittävän ajoissa silloin, kun hänen heikentynyt toimintakykynsä sitä edellyttää; sekä 4) vahvistaa iäkkään henkilön mahdollisuutta vaikuttaa hänelle järjestettävien sosiaali- ja terveyspalvelujen sisältöön ja toteuttamistapaan sekä osaltaan päättää niitä koskevista valinnoista.

# data[].attributes.body
Otin tehtävän yhteydessä aikaisemmassa aiheessa puheeksi itsemääräämisoikeuden. Siihen liittyen syvennyin tähän hoitotahtoon. Asiakkaan hoitoa ja kuntoutusta suunniteltaessa on paneuduttava myös asiakkaan omaan hoitotahtoon.
Hoitotahto on henkilön itse määrittelemä ja se tulee tehdä kirjallisena lomakkeelle allekirjoitettuna, mutta lain mukaan asiakas voi myös suullisesti pyytää lisäämään sen sairauskertomukseensa, mikäli on mahdollista todentaa sen oikeellisuus. Sisällön asiakas voi itse valita. Hyvä on kuitenkin muistaa, ettei liian suppeasti ilmaistu hoitotahto aja laatijan etua, vaan voi herättää lisäkysymyksiä. Hoitotahto on voimassa vain silloin, kun asiakas ei pysty tekemään omaa hoitoaan koskevia päätöksiä.

Kela hallinnoi kansallista terveysarkistoa, jonne hoitotahdon voi toimittaa.

https://www.terveyskirjasto.fi/dlk00809

https://thl.fi/documents/920256/1449649/Hoitotahto_2015_04_17.pdf/b64267af-e05d-4cbd-80c8-91c8109aebf3

Terhi Lemmetty

# data[].attributes.attachment_link.description
Keskeistä Hoitotahdolla henkilö voi kertoa hoitoon liittyvät toiveensa, jotta ne voidaan ottaa huomioon silloin, kun hän ei itse pysty niitä ilmaisemaan. Hoitotahdossa ilmaistu kieltäytyminen aktiivisesta hoidosta sitoo terveydenhuollon ammattihenkilöitä.

# data[].attributes.body
Muistiliitto on koonnut selkeän ja kattavan sivuston, jossa kerrotaan omaishoidon tuesta ja siihen liittyvistä seikoista.
Oman kunnan sosiaalitoimi tekee päätökset tuen määrästä, kun hoivan ja avun tarve on lisääntynyt vaativaksi ja sitovaksi ja omaisen antama hoito on sairastuneen edun mukaista.
Sivustolle on kerätty myös erillinen muistilista omaishoitajille. Omaishoitajan muistilista on johdonmukainen informaatiopläjäys uuteen tilanteeseen tukea ja ohjeistusta kaipaavalle omaishoitajalle. Hyvät verkostot ja tukiliitto edesauttaa omaishoitajan jaksamista ja kannustaa tiedon etsinnässä, kun sitä on helposti saatavilla.

https://www.muistiliitto.fi/fi/muistisairaudet/koko-perheen-sairaus/omaishoitajuus/omaishoidon-tuki

https://www.muistiliitto.fi/fi/muistisairaudet/koko-perheen-sairaus/omaishoitajuus/muistilista-omaishoitajalle

Terhi Lemmetty

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kunta myöntää harkinnanvaraisesti omaishoidon tukea, kun hoivan ja avun tarve on lisääntynyt vaativaksi ja sitovaksi ja omaisen antama hoito on sairastuneen edun mukaista. Tukea voi hakea oman kunnan sosiaalitoimesta.

Omaishoitajuudesta laaditaan omaishoitajan ja kunnan välille sopimus, jonka liitteenä on hoito- ja palvelusuunnitelma. Sopimuksen tulee sisältää ainakin tiedot:

hoitotavan määrästä ja maksutavasta

omaishoitajan oikeudesta vapaapäiviin

vapaan järjestämisestä

määräaikaisen sopimuksen kestosta sekä

hoitopalkkion maksamisesta hoidon keskeytyessä hoitajasta johtuvasta syystä tai hoidettavasta johtuvasta muusta kuin terveydellisestä syystä.

kunnan yhteyshenkilöstä

Hoito- ja palvelusuunnitelmaan voidaan kirjata myös esimerkiksi omaishoitajan tarvitsema kuntoutus.

Omaishoitolaissa on säännös kunnan velvollisuudesta tarvittaessa järjestää omaishoitajalle valmennusta ja koulutusta hoitotehtävää varten.

Omaishoidon tukeen kuuluu hoitopalkkio, jota maksetaan hoidon raskauden ja kunnan harkinnan mukaan. Hoitopalkkio on verotettavaa tuloa, ja sen määrä tarkistetaan vuosittain.

Hoitopalkkiosta karttuu eläkettä, jos henkilö on syntynyt vuonna 1940 tai myöhemmin ja palkkio on maksettu ennen 68 ikävuotta.

Lisäksi omaishoidon tuki muodostuu omaishoitajalle myönnettävistä vapaapäivistä (väh. 3 vrk/kk, jos hoito yhtäjaksoista ja sitovaa), hoidettavalle annettavista palveluista (esim. ateria- ja kuljetuspalvelu) sekä omaishoitajalle annettavasta tuesta ja neuvonnasta, jota tarjoaa nimetty yhteyshenkilö.

Omaishoidon tukeen kuuluvia vapaapäiviä voi halutessaan säästää niin, että voi pitää kerralla esimerkiksi viikon tai kahden vapaan. Kunnan on huolehdittava hoidettavan hoidon järjestymisestä omaishoitajan vapaan aikana niin, että asiakkaalle jää maksettavaksi enintään hoitomaksun omavastuuosuus. Kunta voi halutessaan järjestää vapaata tai virkistäytymistä myös lakisääteistä enemmän.

Omaishoidon tukeen kuuluu myös kunnan järjestämä tapaturmavakuutus, joka käsittää kaikki omaishoitotilanteessa tai siihen liittyvällä matkalla sattuneet tapaturmat.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kunta myöntää harkinnanvaraisesti omaishoidon tukea, kun hoivan ja avun tarve on lisääntynyt vaativaksi ja sitovaksi ja omaisen antama hoito on sairastuneen edun mukaista. Tukea voi hakea oman kunnan sosiaalitoimesta. Omaishoitajuudesta laaditaan omaishoitajan ja kunnan välille sopimus, jonka liitteenä on hoito- ja palvelusuunnitelma.

# data[].attributes.body
Palveluasumisesta on jo avattu useampi keskustelu, joten sivuan hieman aihetta ja perehdyin itsemääräämisoikeuteen asian tiimoilta. Itsemääräämisoikeus on johtava periaate sosiaali- ja terveydenhuollossa. Asiakasta hoidetaan yhteisymmärryksessä potilaslain mukaisesti.
Itsemääräämisen oikeus koskee myös muistisairaita, eikä muistisairaus automaattisesti poista itsemääräämisoikeutta.
Ikäihmisten asumisjärjestelyissä tulee siis huomioida henkilön omat suostumukset ja kunnioitettava hänen tahtoaan.

https://www.valvira.fi/terveydenhuolto/potilaan-asema-ja-oikeudet-oikeudet/potilaan-itsemaaraamisoikeus

Terhi Lemmetty

# data[].attributes.body
Laki sosiaali- ja terveydenhuollon palvelusetelistä tuli voimaan 1.8.2009.  Etuseteliä sovelletaan kuntien järjestämiin sosiaali- ja terveyspalveluihin. Uuden sosiaalihuoltolain voimaantulon myötä 1.4.2015 kumottiin aiemman sosiaalihuoltolain 3 a § luku, joka koski kotipalvelun ja kotisairaanhoidon palvelusetelin erityissäännöksiä. Näin siis myös niiden osalta jatkossa tukeudutaan palvelusetelin yleissännöksiin.

https://www.kuntaliitto.fi/sosiaali-ja-terveysasiat/palveluiden-jarjestaminen-ja-tuottaminen/palveluseteli

Terhi Lemmetty

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Palvelusetelillä tarkoitetaan kunnan sosiaali- ja terveyspalvelujen saajalle myöntämää sitoumusta korvata palvelujen tuottajan antaman palvelun kustannukset kunnan ennalta määrittelemään arvoon asti. Palveluseteli on yksi tapa järjestää kunnan vastuulle kuuluvia sosiaali- ja terveyspalveluja.

Palveluseteli lainsäädännössä

Laki sosiaali- ja terveydenhuollon palvelusetelistä ( 569/2009) tuli voimaan 1.8.2009. Palvelusetelilain tavoitteena on lisätä asiakkaan valinnan mahdollisuuksia, parantaa palvelujen saatavuutta, monipuolistaa palvelutuotantoa sekä edistää kuntien, elinkeinotoimen ja yksityisten palveluntuottajien yhteistyötä. Uudistuksella ei muutettu kuntien velvoitteita järjestää asukkailleen sosiaali- ja terveydenhuoltoa.

Palvelusetelilakia sovelletaan kuntien järjestämiin sosiaali- ja terveyspalveluihin. Mitä palvelusetelilaissa on säädetty kunnasta, koskee myös kuntayhtymää.

Uuden sosiaalihuoltolain voimaantulon myötä 1.4.2015 kumottiin aiemman sosiaalihuoltolain 3 a § luku, jossa olivat kotipalvelun ja kotisairaanhoidon palveluseteliä koskevat erityissäännökset. Näin ollen myös kotipalvelun ja kotisairaanhoidon palvelusetelin osalta tukeudutaan jatkossa palvelusetelilain yleissäännöksiin.

Palvelusetelijärjestelmän käyttöönotto

Palveluseteli on yksi kuntien käytettävissä olevista palveluiden järjestämistavoista - ei kustannusten korvausjärjestelmä eikä oma itsenäinen palvelunsa.

Kunta päättää, mitä järjestämistapaa tai tapoja käytetään kyseisessä kunnassa. Jotta eri järjestämisvaihtoehtoja voidaan arvioida, kunnan on päätöksenteon pohjaksi tarpeen selvittää muun muassa oman toiminnan kustannukset ao. palveluissa, asiakasmaksujen määräytymisperusteet ja maksutulojen osuus nykyisistä kustannuksista sekä palvelusetelillä järjestettävän palvelun kustannukset kunnalle ja asiakkaalle. Palvelusetelijärjestelmän hallinnoinnista syntyy kunnalle kustannuksia, jotka on syytä ottaa huomioon eri vaihtoehtoja arvioitaessa.

Mikäli kunta järjestää palveluja palvelusetelillä, kunta osoittaa talousarviossa ja -suunnitelmassa voimavarat palvelusetelillä järjestettäviin palveluihin. Lisäksi kunta hyväksyy palvelusetelin toimintaperiaatteet kunnassa kuten, mihin palveluihin palveluseteliä käytetään, mikä on palvelusetelin arvo, missä laajuudessa ja mistä lukien palveluseteli otetaan käyttöön.

Kunta hyväksyy ne yksityiset palvelujen tuottajat, joiden palvelujen maksamiseen asiakas voi käyttää kunnan myöntämää palveluseteliä. Kunta voi joko hyväksyä kaikki hyväksymisedellytykset täyttävät palveluntuottajat tai rajoittaa palveluntuottajien määrää kilpailuttamalla palveluntuottajat julkisista hankinnoista annetun lain mukaisesti esimerkiksi laadullisilla perusteilla. Käytettäessä palveluseteliä palvelujen järjestämistapana ei kunnan ja palveluntuottajan välille muodostu sopimussuhdetta.

Yksityisesti järjestettyjä terveydenhuollon palveluja koskee laki yksityisestä terveydenhuollosta sekä laki terveydenhuollon ammattihenkilöistä, mitkä tulee ottaa huomioon esimerkiksi kotisairaanhoidon palvelujen tuottajien hyväksymisessä. Yksityisen palveluntuottajan on oltava ennakkoperintärekisterissä.

Lakisääteisten kriteerin ohella kunta erikseen asettaa omia hyväksymisedellytyksiä, jotka voivat liittyä esimerkiksi asiakkaiden tai asiakasryhmien tarpeisiin, taikka palvelujen määrään tai laatuun. Kunnan asettamien vaatimusten tulee olla palveluntuottajia syrjimättömiä ja perustua puolueettomasti arvioitaviin seikkoihin. Palveluntuottajan hyväksyminen tulee peruuttaa, jos hyväksymiselle asetetut edellytykset eivät enää täyty. Hyväksyminen tulee peruuttaa myös silloin, jos palveluntuottaja sitä pyytää.

Kunnan on pidettävä luetteloa hyväksymistään palvelun tuottajista. Tiedot palvelujen tuottajista, näiden tuottamista palveluista ja niiden hinnoista tulee olla julkisesti saatavilla internetissä ja muulla soveltuvalla tavalla esimerkiksi kunnan toimipisteissä.

Asiakkaan asema palvelusetelijärjestelmässä

Palvelusetelilaissa asiakkaalla tarkoitetaan sosiaalihuollon asiakaslaissa tarkoitettua asiakasta sekä potilaslaissa tarkoitettua potilasta.

Asiakkaalle laaditaan yhdessä hänen kanssaan kirjallinen hoito- ja palvelusuunnitelma. Suunnitelma perustuu asiakkaan yksilöllisiin tarpeisiin ja se tarkistetaan palvelutarpeen muuttuessa. Hoito- ja palvelusuunnitelman perusteella asiakkaalle ei kuitenkaan synny oikeutta vaatia siihen sisältyviä palveluja.

Asiakkaan palveluihin hakeutuminen tapahtuu samalla tavalla kuin muitakin järjestämistapoja käytettäessä. Palvelun saannin edellytysten arvioinnin suorittaa kunta, joka tekee myös päätöksen palvelun järjestämisestä. Palvelun järjestäminen perustuu sosiaalihuollossa hallintopäätökseen ja terveydenhuollossa hoitopäätökseen. Lisäksi tulosidonnaisen palvelusetelin arvosta annetaan päätös asiakkaalle.

Kunnalla on informointivelvoite suhteessa asiakkaaseen. Kunnan on selvitettävä asiakkaalle tämän asema palveluseteliä käytettäessä, palvelusetelin arvo, palvelun tuottajien hinnat, omavastuuosuuden määräytymisen perusteet ja arvioitu suuruus sekä vastaavasta palvelusta lain mukaan määräytyvä asiakasmaksu.

Asiakkaan on puolestaan annettava palvelusetelin myöntämistä varten tarpeelliset tiedot. Näitä tietoja voivat olla esimerkiksi asiakkaan tulotiedot tulosidonnaisen palvelusetelin yhteydessä. Asiakasta on myös informoitava häntä koskevien tietojen käsittelystä. Asiakkaalle on annettava tieto, mistä muualta häntä koskevia tietoja voidaan hankkia. Asiakkaalle on varattava tilaisuus tutustua muualta hankittuihin tietoihin ja antaa asiassa tarpeellista selvitystä.

Asiakas voi kieltäytyä hänelle myönnetystä palvelusetelistä, jolloin kunnan tulee ohjata hänet muilla tavoin järjestettävien palvelujen piiriin. Asiakkaalla ei ole oikeutta vaatia palvelua järjestettäväksi palvelusetelillä. Palvelusetelin saanut asiakas tekee palveluntuottajan kanssa sopimuksen palvelun antamisesta. Tätä sopimussuhdetta koskevat kuluttajaoikeuden ja sopimusoikeuden säännökset ja oikeusperiaatteet.

Palvelusetelin arvo

Palvelusetelin arvo voi olla tasasuuruinen tai se voi olla riippuvainen asiakkaan tuloista. Tulosidonnaisen palvelusetelin arvosta on annettava päätös asiakkaalle. Mikäli asiakas on tyytymätön päätökseen voi hän tehdä kirjallisen oikaisuvaatimuksen kunnan monijäseniselle toimielimelle, joka vastaa asianomaisen palvelun järjestämisestä kunnassa.

Kunnan tulee määrätä palvelusetelin arvo siten, että se on asiakkaan kannalta kohtuullinen. Kohtuullisuutta arvioitaessa on otettava huomioon kustannukset, jotka aiheutuvat kunnalle vastaavan palvelun tuottamisesta omana tuotantona tai hankkimisesta ostopalveluna sekä asiakkaan maksettavaksi jäävä arvioitu omavastuuosuus.

Poikkeuksia tästä palvelusetelin arvoa koskevasta pääsäännöstä on ainakin asiakasmaksulaissa asiakkaalle maksuttomaksi säädettyjen palvelujen, lääkinnällisen kuntoutuksen apuvälineiden, vammaispalvelulaissa tarkoitetun henkilökohtaisen avun, sotainvalidien palvelujen sekä omaishoitajan vapaan aikaisen hoidon osalta.

Palvelua ei saa järjestää yksinomaan palvelusetelin avulla, jos palvelusta perittävän asiakasmaksun enimmäismäärä on säädetty palvelun tuottamisesta aiheutuvia kustannuksia pienemmäksi (ts. asiakasmaksusta on erikseen asiakasmaksulainsäädännössä säädetty).

Asiakkaan omavastuuosuutta ei ole enää suoraan kytketty muulla tavoin järjestetystä palvelusta perittävissä olevaan asiakasmaksuun. Palvelusetelin omavastuuosuudet eivät enää kerrytä asiakasmaksulain 6 a §:n mukaista maksukattoa.

Palvelusetelilaissa on vielä kunnan vastuun osalta todettu, että kunta on velvollinen suorittamaan palvelun tuottajalle enintään asiakkaan ja palveluntuottajan sopiman hinnan tapauksissa joissa asiakkaan ja palveluntuottajan sopima hinta on pienempi kuin palvelusetelin arvo.

Palvelusetelin arvoa on korotettava, jos asiakkaan tai hänen perheensä toimeentulo tai asiakkaan lakisääteinen elatusvelvollisuus muutoin vaarantuu, taikka se on tarpeen muut huollolliset näkökohdat huomioon ottaen. Arvon korottamista koskevasta asiasta on tehtävä päätös. Päätöksestä on mahdollista tehdä ensivaiheessa kirjallinen oikaisuvaatimus palvelun järjestämisestä vastaavalle kunnan monijäseniselle toimielimelle. Toimielimen oikaisuvaatimuksen johdosta antamaan päätökseen haetaan muutosta valittamalla hallinto-oikeuteen.

Palvelusetelin suhde sairausvakuutukseen ja verotukseen

Koska palvelusetelin avulla järjestetyissä palveluissa on kyse kunnan järjestämistä palveluista, on laissa selvyyden vuoksi vielä säädetty, että asiakkaalla ei ole oikeutta saada sairausvakuutuslain mukaista korvausta omavastuuosuuteen. Matkakustannuksista asiakas voi kuitenkin saada korvausta siten kuin sairausvakuutuslaissa säädetään.

Palveluseteli on saajalleen tuloverotuksessa veroton etuus. Palveluseteliä ei voi siirtää toiselle henkilölle eikä muuttaa rahaksi. Palvelusetelin omavastuuosuuden osalta on vielä selvyyden vuoksi todettava, ettei se ole verotuksessa kotitalousvähennykseen oikeuttava meno.

Kunnalla on oikeus saada valtiolta palautuksena laskennallinen vero yksityiseltä sektorilta ostetuista verottomista terveyden- ja sairaanhoitopalveluista sekä sosiaalihuoltopalveluista arvonlisäverolain 130 a §:n mukaisesti. Laskennallisen palautuksen suuruus on 5 %. Palautus lasketaan kunnan maksamasta palvelun ostohinnasta.

Kuntaliiton verkkopalvelussa

Muualla verkossa

Voit tarkistaa oman kuntasi palvelusetelitarjonnan myös Vaana- ja Palse-portaalien kautta.

Löydä lisää sisältöä samoista teemoista

# data[].attributes.attachment_link.description
Palvelusetelillä tarkoitetaan kunnan sosiaali- ja terveyspalvelujen saajalle myöntämää sitoumusta korvata palvelujen tuottajan antaman palvelun kustannukset kunnan ennalta määrittelemään arvoon asti. Palveluseteli on yksi tapa järjestää kunnan vastuulle kuuluvia sosiaali- ja terveyspalveluja. Laki sosiaali- ja terveydenhuollon palvelusetelistä ( 569/2009) tuli voimaan 1.8.2009.

# data[].attributes.body
Tampereella on ikäihmisille ja heidän läheisilleen käytettävissä selkeä ja helposti ymmärrettävä Kotitori palvelu.
Internetsivuston etusivulla on kohderyhmälle suunnattuja kuvin havainnollistettuja vinkkejä, miten etsiä tietoa Kotitorista. Palvelu on havainnollinen ja tarvittava tieto on saatavilla ilman isoja ponnisteluja.
Kotitori tarjoaa ammattitaioista neuvontapalvelua puhelimitse, sähköpostilla tai toimipisteessään Frenckellinaukiolla. Neuvonta on maksutonta.
Kotitorin tarkoitus on että asiakas saa helposti yhdestä paikasta koottuna tietoa erilaisista palveluista, niiden hinnoista, kriteereistä, yhteystiedoista ja aukioloajoista.
Kotitorin kautta aukeaa mahdollisuus myös Laitetorin palveluihin. Laitetorin tarkoitus on kartoittaa ja mahdollistaa asiakkaalle apuvälineitä asumista, turvallisuutta ja toimintakykyä kotioloissa ylläpitämään.

Tampereen Kotitori tarjoaa neuvontaa ja palveluohjausta

Laitetori - Tampereen Kotitori

Terhi Lemmetty

# data[].attributes.attachment_link.description
Välittämät kotihoidon palvelut - Sairaan­hoidon suunnittelu, toteutus, ohjaus ja neuvonta. Kotipalvelun suunnittelu ja toteutus.

# data[].attributes.body
Muistisairaalle on mahdollista hankkia erilaisia apuvälineitä arjen tueksi. Välineitä saa kaupunkien/kuntien apuvälineyksiköistä. Apuvälineiden tarve on yksilöllistä. Muistisairaalla voi olla apuvälineinä esim. liesivahti, hälytysjärjestelmä, muistuttava kello sekä GPS-paikannuslaite.
-Heily Tammai

# data[].attributes.attachment_link.description
Muistihäiriöisille ja heidän omaisilleen on valitettavan vähän tietoa apuvälineistä, joilla tukea ajattelua, muistia ja oppimista. Oikein valitut apuvälineet tukevat muistisairaan aktiivisuutta ja itsenäisyyttä luomalla turvaa ja varmuutta päivittäiseen toimintaan.

# data[].attributes.body
Oikeuden saada palvelusuunnitelman turvaa laki. Ikääntyneellä on lakiin perustuva oikeus saada palvelusuunnitelma. Suunnitelma on kirjallinen niistä tukitoimista ja palveluista, joita henkilö tarvitsee selviytyäkseen arjesta. Palvelusuunnitelman tavoitteena on tarvittavien palvelujen ja tukitoimien avulla parantaa iäkkään elämänlaatua.
-Heily Tammai

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lainsäädäntö velvoittaa kunnat järjestämään sosiaali- ja terveyspalveluja asukkailleen. Lähtökohtana palveluiden järjestämisessä ovat kaikille tarkoitetut yleiset palvelut. Tarvittaessa näitä palveluita täydennetään erityislainsäädännön kuten vammaispalvelulain ja kehitysvammalain perusteella. Asiakkaalle tehdään palvelutarpeen arviointi ja hänelle laaditaan palvelusuunnitelma. Kehitysvammalain mukaisista palveluista ja tukitoimista asiakkaalle laaditaan erityishuolto-ohjelma (EHO). Palveluista vastaa kunnan sosiaalitoimi.

Laki turvaa oikeuden saada palvelusuunnitelma

Vammansa johdosta mahdollisesti palveluja ja tukitoimia tarvitsevalla henkilöllä on lakiin perustuva oikeus saada itseään koskeva palvelusuunnitelma laadituksi. Palvelusuunnitelma on kirjallinen suunnitelma niistä palveluista ja tukitoimista, joita vammainen henkilö tarvitsee selviytyäkseen jokapäiväisestä elämästä. Sosiaalihuollon asiakaslaki velvoittaa viranomaisia palvelusuunnitelman tekemiseen, jollei kysymyksessä ole tilapäinen neuvonta ja ohjaus tai jollei suunnitelman laatiminen muutoin ole ilmeisen tarpeetonta. Palvelusuunnitelman tavoitteena on henkilön elämänlaadun parantaminen tarvittavien palvelujen ja tukitoimien avulla.

Palvelusuunnitelma ei oikeuta palveluiden saamiseen - niitä pitää hakea erikseen

Vammainen henkilö voi itse pyytää kunnan sosiaalitoimelta, että hänelle laaditaan palvelusuunnitelma. Palvelusuunnitelmaan kirjattua palvelua tai tukitoimea tulee hakea erikseen hakemuksella, sillä pelkkä kirjaus suunnitelmaan ei vielä oikeuta palvelun saamiseen. Palvelua hakiessa kannattaa viitata lääkärin, psykologin, terapeutin, opettajan tai muun vastaavan asiantuntijan lausuntoihin ja ottaa ne hakemuksen liitteeksi.

Vaikka ei palvelua heti myönnettäisikään, on palvelutarve tärkeää kirjata palvelusuunnitelmaan. Merkintä on osoituksena yhteisesti todetusta tarpeesta, johon myöhemmin tulee vastata. Palvelusuunnitelmaan tulee kirjata asiakkaan mielipide palveluistaan siinäkin tapauksessa, että asiakas ja viranomainen eivät ole yksimielisiä.

Päätökset tehtävä kolmen kuukauden kuluessa hakemuksesta

Vammaispalvelulaki edellyttää, että palvelutarpeen selvittäminen on aloitettava seitsemäntenä arkipäivänä asiakkaan yhteydenotosta. Palvelusuunnitelma on laadittava ilman aiheetonta viivytystä ja palveluja koskevat päätökset on tehtävä viimeistään kolmen kuukauden kuluessa hakemuksesta.

Palvelusuunnitelmasta tulee ilmetä viranomaisen ja asiakkaan mahdolliset poikkeavat näkemykset palveluiden järjestämisestä. Asiakkaan omalla näkemyksellä ristiriitatilanteessa voi olla merkitystä asiakkaan hakiessa muutosta viranomaisen ratkaisusta.

Valmistaudu neuvotteluun

Palvelusuunnitelmaneuvotteluun kannattaa valmistautua etukäteen, ja miettiä mitkä palvelut ja tukitoimet auttaisivat parhaiten selviämään arjesta.

Palvelusuunnitelma on tarkistettava, jos vammaisen henkilön palveluntarpeessa tai olosuhteissa tapahtuu muutoksia sekä muutenkin tarpeen mukaan. Suunnitelmassa on yleensä asianmukaista mainita, kuinka usein sitä on tarkoitus vähintään tarkistaa (yleensä ainakin kerran 2-3 vuodessa). Vammaisella henkilöllä on aina oikeus pyytää suunnitelman tarkistamista.

Palvelusuunnitelman lisäksi kehitysvammalain mukaan jokaiselle erityishuollon tarpeessa olevalle henkilölle tehdään erityishuolto-ohjelma. Erityishuolto-ohjelmaan kirjataan ne palvelut ja tukitoimet, joita henkilö saa kehitysvammalain nojalla. Palvelusuunnitelma ja erityishuolto-ohjelma voidaan tehdä samanaikaisesti.

Lainsäädäntöä
Vammaispalvelulaki Laki sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista Sosiaalihuoltolaki

# data[].attributes.attachment_link.description
Lainsäädäntö velvoittaa kunnat järjestämään sosiaali- ja terveyspalveluja asukkailleen. Lähtökohtana palveluiden järjestämisessä ovat kaikille tarkoitetut yleiset palvelut. Tarvittaessa näitä palveluita täydennetään erityislainsäädännön kuten vammaispalvelulain ja kehitysvammalain perusteella. Asiakkaalle tehdään palvelutarpeen arviointi ja hänelle laaditaan palvelusuunnitelma. Kehitysvammalain mukaisista palveluista ja tukitoimista asiakkaalle laaditaan erityishuolto-ohjelma (EHO). Palveluista vastaa kunnan sosiaalitoimi.

# data[].attributes.body
Ikääntyneille on tarjottava erilaisia palveluja, kuten neuvontaa, vastaanottoja, terveystarkastuksia ja kotikäyntejä. Palvelujen tarve on selvitettävä monipuolisesti ja sen pohjalta on laadittava palvelusuunnitelma. Kunnan on toteutettava iäkkään pitkäaikainen hoito hänen kotiinsa annettavilla ja muilla sosiaali- ja terveydenhuollon avopalveluilla. Työntekijöiltä pitää löytyä monipuolista asiantuntemusta, jotta voidaan iäkkäälle tarjota laadukasta ja hyvää palvelua sekä huolenpitoa.
-Heily Tammai

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomalaisen yhteiskunta ikääntyy siten, että työikäisten ja lasten määrä vähenee samalla kun ikääntyneen väestön määrä kasvaa. Ennusteiden mukaan iäkkäiden määrä erityisesti vanhimmissa ikäryhmissä kasvaa voimakkaimmin. Väestön ikärakenteen muutoksesta seuraa, että yhteiskunnan on mukauduttava laajasti entistä iäkkäämmän väestön tarpeisiin.

Ikääntyneen väestön hyvinvoinnin ja palvelujen turvaaminen edellyttää kunnilta ja alueilta tietoista ikääntymispolitiikkaa ja sitoutumista päätöksenteon kaikilla tasoilla.

Ikääntyneen väestön määrän kasvaessa heidän merkityksensä yhteiskunnassa kasvaa. Monet eläkeläiset ovat keskeinen voimavara vapaaehtoistoiminnassa, apuna perheittensä elämässä tai käyttävät edelleen ammatillista ja muuta osaamistaan työelämässä.

Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen, esteettömät asuin- ja elinympäristöt, lähipalvelut ja toimivat liikenneratkaisut helpottavat ihmisten kotona asumista ja vähentävät tai siirtävät pitkäaikaisten, säännöllisten palvelujen tarvetta. Tätä kautta myös hoiva- ja hoitopalvelujen kustannusten kasvua voidaan hillitä.
Ikääntyneen väestön palvelujen käyttö, kustannukset ja vaikuttavuus
Iäkkäät tarvitsevat yksilöllisiä, huolelliseen palvelutarpeen arviointiin perustuvia palveluja oikea-aikaisesti. Keskeisiä iäkkäiden palveluja ovat terveyspalvelujen lisäksi kotihoito, omaishoito ja muut kotona asumista tukevat palvelut sekä ympärivuorokautinen hoito tehostetussa palveluasumisessa. Toimiva palvelukokonaisuus on tärkeä niille iäkkäille, jotka tarvitsevat paljon erilaisia sosiaali- ja terveydenhuollon palveluja.

Vanhuspalvelulaki

Ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista annetun lain (980/2012) eli vanhuspalvelulain tavoitteena on

tukea ikääntyneen väestön hyvinvointia ja terveyttä ja lisätä mahdollisuuksia vaikuttaa palvelujen kehittämiseen kunnassa ja

parantaa iäkkäiden henkilöiden mahdollisuutta saada laadukkaita palveluja sekä vaikuttaa palvelujensa sisältöön ja toteuttamiseen.

Ikääntyneellä väestöllä tarkoitetaan laissa vanhuuseläkeikäistä (63+) väestöä. Iäkkäällä henkilöllä tarkoitetaan henkilöä, jonka toimintakyky on heikentynyt ikään liittyvien syiden vuoksi.

Laki täydentää muuta sosiaali- ja terveydenhuollon lainsäädäntöä ja painottuu sosiaalihuollon järjestämiseen.

Vanhuspalvelulaista on Kuntaliiton yleiskirje, joka on annettu lokakuussa 2020.
Edellinen Kuntaliiton yleiskirje annettiin 1.7.2013 vanhuspalvelulain tultua voimaan.

Lain keskeinen sisältö
Suunnitelma ikääntyneen väestön tukemiseksi
Kunnan on laadittava valtuustokausittain suunnitelma ikääntyneen väestön tukemiseksi ja arvioitava vuosittain palvelujen riittävyyttä ja laatua. Kunnan on osoitettava riittävät voimavarat suunnitelman toteuttamiseksi.

Vanhusneuvosto on vanhuspalvelulain nojalla otettava mukaan ikääntyneen väestön hyvinvointia koskevan suunnitelman valmisteluun ja palvelujen riittävyyden arviointiin. Muutoin kunnan vanhusneuvostosta säädetään kuntalaissa (410/2015).
Hyvinvointia edistävät palvelut
Ikääntyneelle väestölle on tarjottava neuvontapalveluja ja riskiryhmille terveystarkastuksia, vastaanottoja tai kotikäyntejä.
Palvelutoimintaa ohjaavat periaatteet
Kunnan on toteutettava iäkkään henkilön pitkäaikainen hoito ja huolenpito ensisijaisesti hänen kotiinsa annettavilla ja muilla sosiaali- ja terveydenhuollon avopalveluilla. Pitkäaikaista laitoshoitoa voidaan järjestää vain, jos siihen on lääketieteelliset perusteet tai asiakasturvallisuuteen tai potilasturvallisuuteen liittyvät perusteet.
Palvelutarpeiden selvittäminen, palvelusuunnitelma ja päätös
Iäkkään henkilön palvelutarpeet on selvitettävä monipuolisesti ja hänelle on laadittava palvelusuunnitelma. Iäkkäällä henkilöllä on oikeus saada myönnetyt palvelut viimeistään kolmessa kuukaudessa päätöksestä. Palvelutarpeen selvittämisessä on käytettävä RAI-arviointivälineistöä iäkkään henkilön toimintakyvyn arvioinnissa, jos hän tarvitsee säännöllisesti annettavia sosiaalipalveluja hoitonsa ja huolenpitonsa turvaamiseksi viimeistään 1.4.2023.
Asiantuntemus ja omatyöntekijä
Kunnan käytettävissä on oltava ikääntyneen väestön hyvinvoinnin ja terveyden tukemista ja palvelujen järjestämistä varten riittävästi monipuolista asiantuntemusta. Iäkkäälle henkilölle nimettävään omatyöntekijään sovelletaan sosiaalihuoltolain (1301/2014) 42 §:ää.
Henkilöstö, toimitilat, johtaminen ja omavalvonta
Henkilöstön ja tilojen tulee vastata asiakkaiden tarpeita ja johtamisen tulee olla asiakaslähtöistä. Toteutuneen henkilöstömitoituksen tehostetun palveluasumisen ja pitkäaikaisen laitoshoidon toimintayksikössä on oltava vähintään 0,7 työntekijää asiakasta kohti viimeistään 1.4.2023. Toteutuneeseen henkilöstömitoitukseen lasketaan välitön asiakastyöaika ja välillistä työtä ei oteta huomioon henkilöstömitoituksessa. Toimintayksikölle on laadittava omavalvontasuunnitelma.
Ilmoittaminen iäkkään henkilön palvelutarpeesta
Jos terveydenhuollon ammattihenkilö, sosiaalitoimen, pelastustoimen, hätäkeskuksen tai poliisin palveluksessa oleva on tehtävässään saanut tiedon iäkkäästä henkilöstä, joka on ilmeisen kykenemätön vastaamaan omasta huolenpidostaan, hänen on tehtävä siitä viipymättä ilmoitus kunnan sosiaalihuollosta vastaavalle viranomaiselle.

Terveydenhuollon ammattihenkilön on ilmoitettava sosiaalitoimelle iäkkään henkilön kotiuttamisesta terveydenhuollon laitoshoidosta. Ilmoitus on tehtävä hyvissä ajoin ennen kotiuttamista.
Odotusaikojen julkaiseminen
Kunnan on julkaistava ainakin puolivuosittain tiedot siitä, missä ajassa iäkäs henkilö voi saada hakemansa sosiaalipalvelut. Tiedot on julkaistava sellaisia menetelmiä käyttäen, että iäkkäillä henkilöillä on tosiasiallinen mahdollisuus tietojen saamiseen.

Kuntaliiton verkkopalvelussa

Muualla verkossa

Sotiemme veteraanit

Löydä lisää sisältöä samoista teemoista

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomalaisen yhteiskunta ikääntyy siten, että työikäisten ja lasten määrä vähenee samalla kun ikääntyneen väestön määrä kasvaa. Ennusteiden mukaan iäkkäiden määrä erityisesti vanhimmissa ikäryhmissä kasvaa voimakkaimmin. Väestön ikärakenteen muutoksesta seuraa, että yhteiskunnan on mukauduttava laajasti entistä iäkkäämmän väestön tarpeisiin. Ikääntyneen väestön hyvinvoinnin ja palvelujen turvaaminen edellyttää kunnilta ja alueilta tietoista ikääntymispolitiikkaa ja sitoutumista päätöksenteon kaikilla tasoilla.

# data[].attributes.body
Rintamaveteraaneille on mahdollista järjestää päiväkuntoutusta. Kuntoutusjakson tarpeen arvioi terveyskeskus tai kunnan määräämä viranhaltija. Kuntoutuksen tavoitteena on vaikuttaa veteraanin kotona selviytymiseen ja edesauttaa kuntoutuksen onnistumista. Myös rintamaveteraanien aviopuolisoilla on mahdollisuus osallistua päiväkuntoutukseen.
-Heily Tammai

# data[].attributes.attachment_link.description
Rintamaveteraanipalveluihin ovat oikeutettuja Suomessa asuvat rintamaveteraanit, jotka ovat osallistuneet vuosien 1939–1945 sotiin ja joille on myönnetty rintamasotilas-, rintamapalvelus- tai rintamatunnus. Kuntoutusta haetaan rintamaveteraanin kotikunnasta.

# data[].attributes.body
Suomessa ikääntyneillä on monia erilaisia mahdollisuuksia asumisen suhteen. On tarjolla palveluasumista, tehostettua palveluasumista, laitoshoitoa sekä lyhytaikaista asumista. Palveluasuminen on tarkoitettu henkilöille, jotka eivät tarvitse runsasta hoivaa ympärivuorokautisesti. Asiakasta tuetaan hänen omien voimavarojen mukaan sekä kannustetaan omatoimisuuteen.
Tehostettua palveluasuminen on tarkoitettu heille, jotka tarvitsevat hoivaa ympärivuorokautisesti. Yksikössä palveluja järjestetään asiakkaan tarpeen mukaan.
Laitoshuolto on ympärivuorokautisen hoidon ja kuntouttavan toiminnan järjestämistä sosiaalihuollon toimintayksikössä. Se voi olla lyhytaikaista tai pitkäaikaista.
Lyhytaikainen asuminen tarkoittaa sitä, että iäkästä tuetaan selviytymään kotona. Lyhytaikaista asumista voidaan järjestää esim. intervallihoitona.
-Heily Tammai

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ikääntyneiden asumispalvelujen kokonaisuuteen sisältyvät palveluasuminen, tehostettu palveluasuminen, laitoshoito ja lyhytaikainen asuminen. Asumispalvelua voidaan järjestää kuntayhtymän tai yksityisen palveluntuottajan tuottamana. Ikääntyneiden palveluasumisen ja tehostetun palveluasumisen järjestämisen vaihtoehtona asiakas voi valita palvelusetelin.

Palveluasuminen on tarkoitettu henkilöille, jotka eivät tarvitse runsasta hoivaa ympärivuorokautisesti. Palveluasuja tarvitsee kuitenkin soveltuvan asunnon sekä hoivaa ja huolenpitoa. Palveluasumisessa asiakasta tuetaan selviytymään mahdollisimman omatoimisesti ja itsenäisesti asumiseen ja jokapäiväiseen elämään liittyvissä toiminnoissa.

Tehostettua palveluasumista järjestetään ikääntyneille, joilla hoidon ja huolenpidon tarve on ympärivuorokautista. Toiminnan tavoitteena on, että asukas voi kokea elämänsä turvalliseksi, merkitykselliseksi ja arvokkaaksi. Hänellä on mahdollisuus osallistua mielekkääseen, hyvinvointia, terveyttä ja toimintakykyä edistävään ja ylläpitävään toimintaan. Tehostetun palveluasumisen yksikössä palveluja järjestetään asiakkaan tarpeen mukaisesti ympärivuorokautisesti.

Laitoshoito on ympärivuorokautisen hoidon ja kuntouttavan toiminnan järjestämistä sosiaalihuollon toimintayksiköissä. Laitoshoito voi olla pitkäaikaista tai lyhytaikaista. Pitkäaikaista laitoshoitoa toteutetaan mm. vanhainkodeissa.

Lyhytaikaisen asumisen tarkoituksena on tukea kotona selviytymistä. Lyhytaikaista asumista voidaan järjestää mm. intervallihoitona tai yhtenä vaihtoehtona omaishoidon tuen vapaan aikaisen hoidon toteuttamiseksi. Kotiutusyksiköt ovat yli 65-vuotiaille tarkoitettuja kotona asumisen tukemiseen ja toimintakyvyn eri osa-alueiden vahvistamiseen, apuvälineiden ja jatkohoidon tarpeen kartoitukseen keskittyviä lyhytaikaishoidon yksiköitä. Hoitojakson pituudesta sovitaan asiakaskohtaisen palvelutarpeen mukaisesti.

# data[].attributes.body
Potilaan kotiin vietyä sairaanhoitoa kutsutaan kotisairaanhoidoksi. Tarkoituksena on helpottaa sairaan henkilön selviytymistä kotona, sairaalasta kotiutumista sekä tukea omaisia. Sairaanhoitoon kuuluvat myös erilaiset lääkärin määräämät toimenpiteet, kuten esim. näytteiden ottaminen. Sairaanhoidon järjestää kunta.
Kun potilaan kotiin viedään sairaalatasoista hoitoa, kutsutaan sitä kotisairaalahoidoksi. Hoito on määräaikaista ja tehostettua.
-Heily Tammai

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sosiaali- ja terveysministeriö vastaa kotisairaanhoidon ja kotisairaalahoidon yleisestä suunnittelusta, ohjauksesta ja valvonnasta.

Kotisairaanhoito on potilaan kotiin vietyä sairaanhoitoa. Sen tarkoituksena on helpottaa sairaalasta kotiutumista, sairaan henkilön kotona selviytymistä ja tukea omaisia sairaan henkilön kotihoidossa.

Kotisairaanhoitoa ovat erilaiset lääkärin määräämät sairaanhoidon toimenpiteet, kuten näytteiden ottaminen, mittaukset, lääkityksen valvominen ja asiakkaan voinnin seuraaminen sekä kivun helpottaminen.

Kotisairaalahoito on sairaalatasoisen hoidon viemistä potilaan kotiin. Se on määräaikaista ja tehostettua kotisairaanhoitoa. Kotisairaalahoitoa ovat esimerkiksi kotihoitoon soveltuva erikoissairaanhoito ja saattohoito.

Kotisairaanhoidosta ja -sairaalahoidosta säädetään laissa

Kotisairaanhoidosta ja -sairaalahoidosta säädetään terveydenhuoltolaissa.

Kotisairaanhoidolla ja kotisairaalahoidolla tuetaan kotona asumista. Itsenäinen asuminen ja kotiin vietävien palvelujen kehittäminen ovat hallitusohjelman ja sosiaali- ja terveyspolitiikan strategian tavoitteita. Myös kotipalvelujen saatavuutta pyritään lisäämään.

Kunta järjestää kotisairaanhoidon

Kotisairaanhoito on osa kotihoitoa, johon kuuluu myös sosiaalihuoltolakiin perustuva kotipalvelu ja kotihoidon tukitoimet.

Kunnan on järjestettävä alueensa asukkaille kotisairaanhoito. Valtaosan palveluista toteuttavat sairaanhoitajat. Kotisairaanhoitoa annetaan kotiin silloin, kun henkilö ei alentuneen toimintakykynsä tai sairautensa takia pysty käyttämään muita terveyden- ja sairaanhoidon palveluita. Suurin osa kotisairaanhoitoa saavista potilasta on ikääntyneitä.

Kotisairaanhoidon maksut määräytyvät sen mukaan, onko hoito tilapäistä vai jatkuvaa ja säännöllistä.

Viranomaisten vastuut kotisairaanhoidossa ja -sairaalahoidossa

Aluehallintovirastot ja Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto (Valvira) valvovat kotisairaanhoitoa ja kotisairaalahoitoa.

Alan asiantuntijaviranomaisena toimii Terveyden ja hyvinvoinninlaitos (THL).

# data[].attributes.attachment_link.title
Kotisairaanhoito ja kotisairaalahoito - Sosiaali- ja terveysministeriö

# data[].attributes.attachment_link.description
Sosiaali- ja terveysministeriö vastaa kotisairaanhoidon ja kotisairaalahoidon yleisestä suunnittelusta, ohjauksesta ja valvonnasta. Kotisairaanhoito on potilaan kotiin vietyä sairaanhoitoa. Sen tarkoituksena on helpottaa sairaalasta kotiutumista, sairaan henkilön kotona selviytymistä ja tukea omaisia sairaan henkilön kotihoidossa. Kotisairaanhoitoa ovat erilaiset lääkärin määräämät sairaanhoidon toimenpiteet, kuten näytteiden ottaminen, mittaukset, lääkityksen valvominen ja asiakkaan voinnin seuraaminen sekä kivun helpottaminen.

# data[].attributes.body
En löytänyt enempää lisättävää aiheesta.

Vilma Grönberg

# data[].attributes.body
Tehostettu palveluasuminen on avohoitoa, joka voi olla kestoltaan lyhyt tai pitkäaikaista. Lyhytaikaista tehostettua palveluasumista voidaan hyödyntää, esimerkiksi omaishoitajan ollessa lomalla. Kunta voi järjestää palveluasumisen ja tehostetun palveluasumisen omana toimintana, ostopalveluina tai palveluasetelin avulla.

https://www.kuntaliitto.fi/sosiaali-ja-terveysasiat/sosiaalihuolto/iakkaiden-palvelut/asumispalvelut-ja-laitoshoito

Vilma Grönberg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Koti, asuinalue, lähipalvelut sekä liikenneyhteydet ovat tärkeä osa ihmisen jokapäiväistä elämää. Suurin osa iäkkäistä asuu ja haluaa asua kotona mahdollisimman pitkään. Kaikkien on tärkeä tarkastella omaa kotiaan ja sen toimivuutta hyvissä ajoin ennen vanhuusvuosia. Keskeistä on asumisen tarpeiden muutosten ennakointi ja muutoksiin varautuminen riittävän ajoissa.

Henkilöille, jotka erityisestä syystä tarvitsevat apua tai tukea asumisessa tai asumisensa järjestämisessä, järjestetään asumispalveluja sosiaalihuoltolain, vammaispalvelulain ja kehitysvammalain nojalla.

Sosiaalihuoltolain mukaiset asumispalvelut

Sosiaalihuoltolain ( 1301/2014) mukaisia asumispalveluja ovat tuettu asuminen, palveluasuminen ja tehostettu palveluasuminen. Asumispalveluja toteutettaessa on huolehdittava, että henkilö saa tarpeenmukaiset kuntoutus- ja terveydenhuollon palvelut.

Tuettu asuminen

Tuettua asumista järjestetään henkilöille, jotka tarvitsevat tukea itsenäiseen asumiseen tai itsenäiseen asumiseen siirtymisessä. Tuetun asumisen järjestämisen mallit vaihtelevat kunnittain. Yhteistä malleille on asunto-/kiinteistötoimen ja sosiaalitoimen työnjako. Siinä asuntotoimi hankkii hallintaansa asunnot, jotka se osoittaa sosiaalitoimen käytettäväksi. Sosiaalitoimi osoittaa tuetun asumisen asiakkaat ja järjestää asumista tukevat palvelut. Asumista tuetaan sosiaaliohjauksella tai muilla sosiaalipalveluilla.

Palveluasuminen ja tehostettu palveluasuminen

Palveluasumista järjestetään henkilöille, jotka tarvitsevat soveltuvan asunnon sekä hoitoa ja huolenpitoa. Palveluasumisella tarkoitetaan palveluasunnossa järjestettävää asumista ja palveluja, kuten hoiva- ja hoitopalveluja sekä ateriapalveluja.

Tehostettua palveluasumista järjestetään henkilöille, joilla hoidon ja huolenpidon tarve on ympärivuorokautista. Tehostetun palveluasumisen yksikössä henkilöstöä on paikalla ja palveluja järjestetään asiakkaan tarpeen mukaisesti ympärivuorokautisesti.

Palveluasuminen ja tehostettu palveluasuminen ovat avohoitoa. Asukkaista huomattava osa on iäkkäitä henkilöitä.

Asukas maksaa palveluasunnosta vuokrasopimuksen mukaisen vuokran ja palveluista peritään asiakasmaksuja.

Palveluasuminen ja tehostettu palveluasuminen voi olla pitkäaikaista tai lyhytaikaista. Lyhytaikaista tehostettua palveluasumista voidaan järjestää iäkkäälle henkilölle esimerkiksi omaishoitajan vapaiden ajaksi ja muutoinkin, jos se on iäkkään henkilön palvelutarpeen ja kotona selviytymisen kannalta tarkoituksenmukainen vaihtoehto.

Kunta voi järjestää palveluasumisen ja tehostetun palveluasumisen omana toimintana, ostopalveluina tai palveluasetelin avulla. Viime vuosina tehostetun palveluasumisen osuus on kasvanut ja muun palveluasumisen osuus vähentynyt. Tehostetusta palveluasumisesta kunnat hankkivat noin puolet yksityisiltä palveluntuottajilta.

Vanhuspalvelulain (980/2012) mm. henkilöstömitoitusta ja RAI (Resident Assessment Instrument) -arviointivälineistön käyttöönottoa koskevat muutokset tulivat voimaan 1.10.2020. Kuntaliiton yleiskirje 8/2020.

Laitoshoito

Vanhusten laitoshoitoa järjestetään vanhainkodeissa ja vastaavissa laitoshoidon toimintayksiköissä sekä terveyskeskusten vuodeosastoilla. Laitoshoito voi olla pitkäaikaista tai lyhytaikaista, kuntouttavaa hoitoa.

Vanhuspalvelulain ( 920/2012) mukaan kunnan on toteutettava iäkkään henkilön pitkäaikainen hoito ja huolenpito ensisijaisesti hänen kotiinsa annettavilla ja muilla sosiaali- ja terveydenhuollon avopalveluilla. Pitkäaikaista laitoshoitoa voidaan järjestää vain, jos siihen on lääketieteelliset perusteet tai asiakasturvallisuuteen tai potilasturvallisuuteen liittyvät perusteet.

Kuntaliiton verkkopalvelussa

Muualla verkossa

# data[].attributes.attachment_link.title
Asumispalvelut ja laitoshoito | Kuntaliitto.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Koti, asuinalue, lähipalvelut sekä liikenneyhteydet ovat tärkeä osa ihmisen jokapäiväistä elämää. Suurin osa iäkkäistä asuu ja haluaa asua kotona mahdollisimman pitkään. Kaikkien on tärkeä tarkastella omaa kotiaan ja sen toimivuutta hyvissä ajoin ennen vanhuusvuosia. Keskeistä on asumisen tarpeiden muutosten ennakointi ja muutoksiin varautuminen riittävän ajoissa.

# data[].attributes.body
Muistiliitto on järjestänyt ja kehittänyt muistineuvo-tukipuhelimen josta saa neuvoja ja ohjeita muistialan ammattilaisilta. Palvelu on suunnattu muistisairaan läheisille sekä muistisairauteen sairastuneille.

https://www.muistiliitto.fi/fi/tuki-ja-palvelut

Vilma Grönberg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Muistineuvo

Muistineuvo-tukipuhelimesta saat neuvoja ja ohjeita muistialan ammattilaisilta juuri silloin kun aihe on ajankohtainen. Palvelu on suunnattu muistisairaan läheisille sekä itse muistisairauteen sairastuneille. Muistineuvo palvelee maanantaisin,tiistaisin ja torstaisin klo 12-17.

Lue lisää täältä.

Vertaislinja-tukipuhelin

Vertaislinja-tukipuhelin on palvelu muistisairaan läheisille. Puheluihin vastaavat kokeneet ja koulutetut vapaaehtoiset, entiset muistisairaan omaishoitajat, joiden läheinen on sairastanut etenevää muistisairautta.

Lue lisää täältä.

Muut palvelut

Etuuksista löytyy lisätietoa täältä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Muistineuvo-tukipuhelimesta saat neuvoja ja ohjeita muistialan ammattilaisilta juuri silloin kun aihe on ajankohtainen. Palvelu on suunnattu muistisairaan läheisille sekä itse muistisairauteen sairastuneille. Muistineuvo palvelee maanantaisin,tiistaisin ja torstaisin klo 12-17. Lue lisää täältä. Vertaislinja-tukipuhelin on palvelu muistisairaan läheisille. Puheluihin vastaavat kokeneet ja koulutetut vapaaehtoiset, entiset muistisairaan omaishoitajat, joiden läheinen on sairastanut etenevää muistisairautta.

# data[].attributes.body
Kuntoutuksen tavoitteena on edistää yksilön toimintakykyä ja itsenäistä selviytymistä. Kuntoutusuunnitelma tehdään jokaiselle henkilökohtaisesti kuntoutujan tarpeiden mukaan. Kuntoutuminen on suunnitelmallinen pitkä prosessi johon tarvitaan yleisesti ammattilaisen apua.

https://stm.fi/sotepalvelut/kuntoutus

Vilma Grönberg

# data[].attributes.body
Ikääntyneelle väestölle on tarjottava neuvontapalveluja ja riskiryhmile terveystarkastuksia, vastaanottoja tai kotikäyntejä. Kunnassa täytyy olla järjestettynä mahdollisimman monipuolista asiantuntemusta.

https://www.kuntaliitto.fi/sosiaali-ja-terveysasiat/sosiaalihuolto/iakkaiden-palvelut

Vilma Grönberg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomalaisen yhteiskunta ikääntyy siten, että työikäisten ja lasten määrä vähenee samalla kun ikääntyneen väestön määrä kasvaa. Ennusteiden mukaan iäkkäiden määrä erityisesti vanhimmissa ikäryhmissä kasvaa voimakkaimmin. Väestön ikärakenteen muutoksesta seuraa, että yhteiskunnan on mukauduttava laajasti entistä iäkkäämmän väestön tarpeisiin.

Ikääntyneen väestön hyvinvoinnin ja palvelujen turvaaminen edellyttää kunnilta ja alueilta tietoista ikääntymispolitiikkaa ja sitoutumista päätöksenteon kaikilla tasoilla.

Ikääntyneen väestön määrän kasvaessa heidän merkityksensä yhteiskunnassa kasvaa. Monet eläkeläiset ovat keskeinen voimavara vapaaehtoistoiminnassa, apuna perheittensä elämässä tai käyttävät edelleen ammatillista ja muuta osaamistaan työelämässä.

Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen, esteettömät asuin- ja elinympäristöt, lähipalvelut ja toimivat liikenneratkaisut helpottavat ihmisten kotona asumista ja vähentävät tai siirtävät pitkäaikaisten, säännöllisten palvelujen tarvetta. Tätä kautta myös hoiva- ja hoitopalvelujen kustannusten kasvua voidaan hillitä.
Ikääntyneen väestön palvelujen käyttö, kustannukset ja vaikuttavuus
Iäkkäät tarvitsevat yksilöllisiä, huolelliseen palvelutarpeen arviointiin perustuvia palveluja oikea-aikaisesti. Keskeisiä iäkkäiden palveluja ovat terveyspalvelujen lisäksi kotihoito, omaishoito ja muut kotona asumista tukevat palvelut sekä ympärivuorokautinen hoito tehostetussa palveluasumisessa. Toimiva palvelukokonaisuus on tärkeä niille iäkkäille, jotka tarvitsevat paljon erilaisia sosiaali- ja terveydenhuollon palveluja.

Vanhuspalvelulaki

Ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista annetun lain (980/2012) eli vanhuspalvelulain tavoitteena on

tukea ikääntyneen väestön hyvinvointia ja terveyttä ja lisätä mahdollisuuksia vaikuttaa palvelujen kehittämiseen kunnassa ja

parantaa iäkkäiden henkilöiden mahdollisuutta saada laadukkaita palveluja sekä vaikuttaa palvelujensa sisältöön ja toteuttamiseen.

Ikääntyneellä väestöllä tarkoitetaan laissa vanhuuseläkeikäistä (63+) väestöä. Iäkkäällä henkilöllä tarkoitetaan henkilöä, jonka toimintakyky on heikentynyt ikään liittyvien syiden vuoksi.

Laki täydentää muuta sosiaali- ja terveydenhuollon lainsäädäntöä ja painottuu sosiaalihuollon järjestämiseen.

Vanhuspalvelulaista on Kuntaliiton yleiskirje, joka on annettu lokakuussa 2020.
Edellinen Kuntaliiton yleiskirje annettiin 1.7.2013 vanhuspalvelulain tultua voimaan.

Lain keskeinen sisältö
Suunnitelma ikääntyneen väestön tukemiseksi
Kunnan on laadittava valtuustokausittain suunnitelma ikääntyneen väestön tukemiseksi ja arvioitava vuosittain palvelujen riittävyyttä ja laatua. Kunnan on osoitettava riittävät voimavarat suunnitelman toteuttamiseksi.

Vanhusneuvosto on vanhuspalvelulain nojalla otettava mukaan ikääntyneen väestön hyvinvointia koskevan suunnitelman valmisteluun ja palvelujen riittävyyden arviointiin. Muutoin kunnan vanhusneuvostosta säädetään kuntalaissa (410/2015).
Hyvinvointia edistävät palvelut
Ikääntyneelle väestölle on tarjottava neuvontapalveluja ja riskiryhmille terveystarkastuksia, vastaanottoja tai kotikäyntejä.
Palvelutoimintaa ohjaavat periaatteet
Kunnan on toteutettava iäkkään henkilön pitkäaikainen hoito ja huolenpito ensisijaisesti hänen kotiinsa annettavilla ja muilla sosiaali- ja terveydenhuollon avopalveluilla. Pitkäaikaista laitoshoitoa voidaan järjestää vain, jos siihen on lääketieteelliset perusteet tai asiakasturvallisuuteen tai potilasturvallisuuteen liittyvät perusteet.
Palvelutarpeiden selvittäminen, palvelusuunnitelma ja päätös
Iäkkään henkilön palvelutarpeet on selvitettävä monipuolisesti ja hänelle on laadittava palvelusuunnitelma. Iäkkäällä henkilöllä on oikeus saada myönnetyt palvelut viimeistään kolmessa kuukaudessa päätöksestä. Palvelutarpeen selvittämisessä on käytettävä RAI-arviointivälineistöä iäkkään henkilön toimintakyvyn arvioinnissa, jos hän tarvitsee säännöllisesti annettavia sosiaalipalveluja hoitonsa ja huolenpitonsa turvaamiseksi viimeistään 1.4.2023.
Asiantuntemus ja omatyöntekijä
Kunnan käytettävissä on oltava ikääntyneen väestön hyvinvoinnin ja terveyden tukemista ja palvelujen järjestämistä varten riittävästi monipuolista asiantuntemusta. Iäkkäälle henkilölle nimettävään omatyöntekijään sovelletaan sosiaalihuoltolain (1301/2014) 42 §:ää.
Henkilöstö, toimitilat, johtaminen ja omavalvonta
Henkilöstön ja tilojen tulee vastata asiakkaiden tarpeita ja johtamisen tulee olla asiakaslähtöistä. Toteutuneen henkilöstömitoituksen tehostetun palveluasumisen ja pitkäaikaisen laitoshoidon toimintayksikössä on oltava vähintään 0,7 työntekijää asiakasta kohti viimeistään 1.4.2023. Toteutuneeseen henkilöstömitoitukseen lasketaan välitön asiakastyöaika ja välillistä työtä ei oteta huomioon henkilöstömitoituksessa. Toimintayksikölle on laadittava omavalvontasuunnitelma.
Ilmoittaminen iäkkään henkilön palvelutarpeesta
Jos terveydenhuollon ammattihenkilö, sosiaalitoimen, pelastustoimen, hätäkeskuksen tai poliisin palveluksessa oleva on tehtävässään saanut tiedon iäkkäästä henkilöstä, joka on ilmeisen kykenemätön vastaamaan omasta huolenpidostaan, hänen on tehtävä siitä viipymättä ilmoitus kunnan sosiaalihuollosta vastaavalle viranomaiselle.

Terveydenhuollon ammattihenkilön on ilmoitettava sosiaalitoimelle iäkkään henkilön kotiuttamisesta terveydenhuollon laitoshoidosta. Ilmoitus on tehtävä hyvissä ajoin ennen kotiuttamista.
Odotusaikojen julkaiseminen
Kunnan on julkaistava ainakin puolivuosittain tiedot siitä, missä ajassa iäkäs henkilö voi saada hakemansa sosiaalipalvelut. Tiedot on julkaistava sellaisia menetelmiä käyttäen, että iäkkäillä henkilöillä on tosiasiallinen mahdollisuus tietojen saamiseen.

Kuntaliiton verkkopalvelussa

Muualla verkossa

Sotiemme veteraanit

Löydä lisää sisältöä samoista teemoista

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomalaisen yhteiskunta ikääntyy siten, että työikäisten ja lasten määrä vähenee samalla kun ikääntyneen väestön määrä kasvaa. Ennusteiden mukaan iäkkäiden määrä erityisesti vanhimmissa ikäryhmissä kasvaa voimakkaimmin. Väestön ikärakenteen muutoksesta seuraa, että yhteiskunnan on mukauduttava laajasti entistä iäkkäämmän väestön tarpeisiin. Ikääntyneen väestön hyvinvoinnin ja palvelujen turvaaminen edellyttää kunnilta ja alueilta tietoista ikääntymispolitiikkaa ja sitoutumista päätöksenteon kaikilla tasoilla.

# data[].attributes.body
Omaishoitajien tuen tarve jää helposti vaietuksi. Läheisen kotihoito voi olla yksinäistä puuhaa ja muille perheenjäsenille voi olla vaikea kertoa, että isän hoitaminen on raskasta. Lahdessa on järjestetty uutta lomatoimintaa johon omaishoitaja- ja hoidettava pääsevät yhdessä rentoutumaan ja viettämään yhteistä aikaa.

https://yle.fi/uutiset/3-12061703

Vilma Grönberg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Omaishoitajien tueksi kehitetään jatkuvasti uusia tukipalveluita. Läheisen kotihoito voi paikoin olla hyvin yksinäistä puuhaa. Lahdessa kokeillaan uutta ohjattua lomatoimintaa, johon omaishoitaja ja -hoidettava menevät yhdessä.

Heikki Majuri on vaimonsa Railin omaishoitaja. Kuva: Juha-Petri Koponen / Yle

Yritysten omaishoitajille räätälöimät tukipalvelut ovat kasvussa.

Omaishoitajaliiton toiminnanjohtaja Sari Tervonen sanoo, että ikäihmisten määrän kasvun ja palvelutarpeen lisääntymisen vanavedessä syntyy muun muassa kotipalvelu- ja siivouspalveluyrityksiä.

- Noin puolet sopimuksen tehneistä jättää heille kuuluvat vapaapäivät käyttämättä. Yksi syy on, että ei ole sopivia vapaa-ajan hoivaratkaisuja, Tervonen kertoo.

Mäntsäläläinen Heikki Majuri on ollut vaimonsa omaishoitaja useita vuosia. Sopimus tehtiin vuonna 2017 kunnan kanssa. Hän ei tukipalveluita ole käyttänyt, vaikka kunnalla niitä olisi tarjolla.

- Ihan omasta tahdostani. Tytär on käynyt meille kaupassa korona-aikana.

Vapaapäivien käyttökin on jäänyt hyödyntämättä.

- Olen kokenut, että en halua viedä puolisoani pois. En raaski.

Hoitaja ja hoidettava yhdessä virkistymässä

Tällä viikolla Heikki Majuri osallistui kuitenkin vaimonsa kanssa ohjattuun lomatoimintaan Lahdessa. Hän otti osaa uuteen ikäihmisille suunnattua palveluun, johon omaishoitaja ja -hoidettava osallistuvat yhdessä.

Palvelun on luonut eteläpohjanmaalainen Palvelukeskus Vaahtera Oy.

- Omaishoitotilanne saattaa monta kertaa tulla yllättäen eteen. Kun on pitkään eletty yhdessä, se tuntuu luontevalta vaihtoehdolta. Hoitajalla on haasteita jaksamisessa, ja välillä omaishoito on yksinäistä puurtamista, sanoo toimitusjohtaja Eija Rintala.

Ohjatussa muutaman päivän irtiotossa lähihoitajat huolehtivat omaishoidettavista. Omaishoitajille on järjestetty rentouttavaa toimintaa, kuten jumppaa ja rentoutumishetkiä. Omaishoitajat saavat myös vertaistukea.

Omaishoitajien jumppatuokio Luomaniemen leirikeskuksessa. Samaan aikaan lähihoitajat huolehtivat omaishoidettavista naapurihuoneessa. Kuva: Petri Niemi / Yle

Yöhoito on omaishoitajan vastuulla.

Kukin osallistuja maksaa laskunsa itse. Toiminta ei toistaiseksi kuulu esimerkiksi kuntien palvelusetelijärjestelmän piiriin.

- Mielestämme tällaiselle palvelulle on kysyntää. Teemme töitä päättäjien suuntaan, että toiminta mahtuisi tukijärjestelmään.

Rintala sanoo, että yhteen ryhmään otetaan kymmenen omaishoitaja ja -hoidettava -paria. Tällä viikolla asiakkaat tulivat Keski-Uudeltamaalta.

Lahdessa yritys käyttää kahta seurakunnan leirikeskusta ja palkkaa paikallisia työntekijöitä.

Palvelukonseptista kertoo Palvelukeskus Vaahtera Oy:n toimitusjohtaja EIja Rintala. Omia kokemuksiaan valottaa omaishoitaja Heikki Majuri. Petri Niemi haastattelee

Hoitajan omat tarpeet tunnistettava nykyistä paremmin

Omaishoidon palvelujärjestelmä lähtee hoidettavasta ja hoitajasta voi tulla järjestelmälle näkymätön osapuoli, sanoo tutkijatohtori Marjo Ring Itä-Suomen yliopiston sosiaali- ja terveystieteiden laitokselta

- Omaishoitajalta odotetaan usein ammattihoitajan kaltaista rationaalista harkintaa, kykyä tarkastella hoivaa ikään kuin ulkopuolisesti. Kyse on kuitenkin läheissuhteesta, ja tämä jää usein näkemättä.

- Pitäisi päästä puhumaan jonkun ulkopuolisen kanssa. Esimerkiksi äidin ei ole helppo puhua tyttärelleen, että isän hoito on raskasta. Omaishoidossa on iso mahdollisuus, mutta se voi muodostua myös taakaksi.

Omaishoitaja Heikki Majuri on viihtynyt viiden päivän leirikeskusjaksolla ja varsinkin ruokapöydässä.

- Pääsee viikoksi valmiiseen pöytään. Se oli yksi syy, miksi ajattelin, että tulemme tänne.
Voit keskustella aiheesta sunnuntai-iltaan klo 23:een saakka.

# data[].attributes.attachment_link.title
Omaishoitajien tuen tarve jää usein vaietuksi - väitöstutkija: "Äidin ei ole helppo puhua tyttärelleen, että isän hoito on raskasta"

# data[].attributes.attachment_link.description
Omaishoitajien tueksi kehitetään jatkuvasti uusia tukipalveluita. Läheisen kotihoito voi paikoin olla hyvin yksinäistä puuhaa. Lahdessa kokeillaan uutta ohjattua lomatoimintaa, johon omaishoitaja ja -hoidettava menevät yhdessä. Yritysten omaishoitajille räätälöimät tukipalvelut ovat kasvussa. Omaishoitajaliiton toiminnanjohtaja Sari Tervonen sanoo, että ikäihmisten määrän kasvun ja palvelutarpeen lisääntymisen vanavedessä syntyy muun muassa kotipalvelu- ja siivouspalveluyrityksiä.

# data[].attributes.body
Palvelusetelillä ikäihmisten palvelujen asiakas voi hankkia hänelle myönnettyjä hoito- ja hoivapalveluja itse valitsemaltaan, kaupungin hyväksymältä palveluntuottajalta.
-Laura Immonen
Lähde: https://www.tampere.fi/sosiaali-ja-terveyspalvelut/ikaihmisten-palvelut/palveluseteli.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sivultamme tampere.fi/energia löydät tietoa energiapulan varotoimistamme sekä hyödyllisiä vinkkejä omaan energiansäästöön ja energiapulassa varautumiseen. Tampereen kaupunki tavoittelee viiden prosentin vähennystä energiakulutukseen kuluvana talvikautena. Toteutamme useita eri toimenpiteitä energian säästämiseksi ja kannustamme talkoisiin kaikkia muitakin. Olemme mukana Astetta alemmas -energiansäästökampanjassa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sivultamme tampere.fi/energia löydät tietoa energiapulan varotoimistamme sekä hyödyllisiä vinkkejä omaan energiansäästöön ja energiapulassa varautumiseen. Tampereen kaupunki tavoittelee viiden prosentin vähennystä energiakulutukseen kuluvana talvikautena. Toteutamme useita eri toimenpiteitä energian säästämiseksi ja kannustamme talkoisiin kaikkia muitakin. Olemme mukana Astetta alemmas -energiansäästökampanjassa.

# data[].attributes.body
Kuntoutussuunnitelman laatii hoitava lääkäri yhteistyössä kuntoutujan, hänen läheistensä ja moniammatillisen tiimin kanssa. Kuntoutussuunnitelma ohjaa kuntoutusta ja siihen liittyvää yhteistyötä.
-Laura Immonen
Lähde: https://www.terveyskyla.fi/kuntoutumistalo/ammattilaiset/kuntoutumisen-tukeminen/kuntoutuksen-suunnittelu-ja-toteutumisen-seuranta/kuntoutussuunnitelman-laadinta

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuntoutussuunnitelman laatii hoitava lääkäri yhteistyössä kuntoutujan, hänen läheistensä ja moniammatillisen tiimin kanssa. Kuntoutussuunnitelma ohjaa kuntoutusta ja siihen liittyvää yhteistyötä.

# data[].attributes.body
Perhehoito voi olla jatkuvaa, jolloin ikäihminen saa tarvitsemansa hoivan ja huolenpidon mahdollisesti vuosien ajan.

Lyhytaikaista perhehoitoa voidaan käyttää esimerkiksi omaishoitajan vapaan järjestelyissä tai vuorohoitona kotona asumista tukemassa. Lyhytaikainen perhehoito sopii myös tilanteisiin, joissa ikäihminen tarvitsee tukea kuntoutumiseen  sairaalahoidon jälkeen ennen omaan kotiin palaamista.
-Laura Immonen
Lähde: https://www.perhehoitoliitto.fi/minustako_perhehoitaja/ikaihmisten_perhehoito

# data[].attributes.attachment_link.description
Ikäihmisten perhehoito on inhimillinen, kotoisan ja turvallisen arjen mahdollistava hoivamuoto.

# data[].attributes.body
Veteraanipalvelut ja etuudet on tarkoitettu vuoden 1939–1945 sodissa palvelleiden kuntoutukseen, hoitoon ja toimeentuloon.
-Laura Immonen
Lähde: https://stm.fi/ikaantyneiden-palvelut

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Iäkkäiden ihmisten sosiaaliturva koostuu palveluista ja toimeentuloturvasta. Palvelut järjestetään osana sosiaali- ja terveydenhuoltoa.

Vastuu palvelujen järjestämisestä on hyvinvointialueilla, jotka myöntävät palveluja yksilökohtaisen palvelutarpeen arvioinnin perusteella. Hyvinvointialueet voivat tuottaa palvelut itse tai ostaa ne muilta hyvinvointialueilta tai yksityisiltä palveluntuottajilta.

Hyvinvointia edistävät palvelut

Hyvinvointia edistävillä palveluilla ja kuntoutuksella pidetään yllä iäkkäiden ihmisten toimintakykyä. Palveluihin sisältyy mm. neuvontapalveluja sekä hyvinvointia, terveyttä, toimintakykyä ja itsenäistä suoriutumista tukevia terveystarkastuksia, vastaanottoja tai kotikäyntejä erityisesti riskiryhmiin kuuluville iäkkäille henkilöille.

Palvelutarpeen arviointi

Jos iäkäs ihminen tarvitsee kotihoitoa, omaishoitoa, asumispalveluja, laitoshoitoa, vammaispalveluja, toimeentulotukea tai muita sosiaalihuollon palveluja, näiden myöntämistä varten hyvinvointialueen viranomainen arvioi palveluntarpeen.

Terveyspalvelut

Terveyspalveluihin sisältyvät oman hyvinvointialueen perusterveydenhuollon palvelut, kuten terveystarkastukset, hammashuolto, kotisairaanhoito, kuntoutuspalvelut ja apuvälineet. Tarvittavat erikoissairaanhoidon palvelut järjestää myös pääosin oma hyvinvointialue.

Veteraanipalvelut ja -etuudet

Veteraanipalvelut ja etuudet on tarkoitettu vuoden 1939-1945 sodissa palvelleiden kuntoutukseen, hoitoon ja toimeentuloon. Lisätietoja veteraanietuuksista osiossa Toimeentulo

Asumispalvelut

Asumispalveluilla ja etuuksilla voidaan tukea ikääntyneiden itsenäistä asumista myöntämällä korvausta asunnon muutostöihin tai tarjoamalla soveltuva asunto ja tarvittavat palvelut.

Kotihoito

1.1.2023 lähtien kotihoito sisältää sekä aiemmin kotipalveluun kuuluneet sisällöt että kotisairaanhoidon.

Iäkkään henkilön toimintakykyä ja arjessa suoriutumista voidaan vahvistaa tukipalveluilla, joita ovat ateriapalvelu, vaatehuoltopalvelu, siivouspalvelu, asiointipalvelu sekä osallisuutta ja sosiaalista kanssakäymistä edistävä tai tukeva palvelu.

Laitoshoito

Jos kotona tai palveluasunnossa asuminen ei ole ikääntyneelle mahdollista, voidaan hoito järjestää laitoshoitona.

Omaishoidon tuki

Kunta voi myöntää hoidettavan omaiselle tai muulle läheiselle omaishoidon tukea.

Muistisairaiden palvelut

Sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstö ohjaa ja neuvoo muistisairaiden tarvitsemissa palveluissa. Useilla hyvinvointialueilla on muistihoitajia, -neuvojia tai -koordinaattoreita. Myös paikallisen muistiyhdistykset ja niiden alueelliset asiantuntijat tarjoavat neuvontaa ja ohjausta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Palvelut ja etuudet iäkkäille ihmisille - Sosiaali- ja terveysministeriö

# data[].attributes.attachment_link.description
Iäkkäiden ihmisten sosiaaliturva koostuu palveluista ja toimeentuloturvasta. Palvelut järjestetään osana sosiaali- ja terveydenhuoltoa. Vastuu palvelujen järjestämisestä on hyvinvointialueilla, jotka myöntävät palveluja yksilökohtaisen palvelutarpeen arvioinnin perusteella. Hyvinvointialueet voivat tuottaa palvelut itse tai ostaa ne muilta hyvinvointialueilta tai yksityisiltä palveluntuottajilta. Hyvinvointia edistävillä palveluilla ja kuntoutuksella pidetään yllä iäkkäiden ihmisten toimintakykyä. Palveluihin sisältyy mm.

# data[].attributes.headline
Tehostetussa palveluasumisessa apua ja tukea on saatavilla ympäri vuorokauden.

# data[].attributes.subject
Tehostetussa palveluasumisessa apua ja tukea on saatavilla ympäri vuorokauden.

# data[].attributes.body
Tehostettuun palveluasumiseen kuuluu asunto. Saat asuntoon itsenäiseen asumiseen liittyvät päivittäiset palvelut, jotka tarvitset. Asunnot sijaitsevat lähellä Aspa-kodin yhteistilaa, jossa henkilökunta on paikalla kaikkina viikonpäivinä ympäri vuorokauden.
-Laura Immonen

# data[].attributes.headline
On jo aika laaja kokonaisuus niin tähän en löytänyt mitään lisättävää.

# data[].attributes.subject
On jo aika laaja kokonaisuus niin tähän en löytänyt mitään lisättävää.

# data[].attributes.body
-Laura Immonen

# data[].attributes.body
Avunpyytäminen ei ole häpeäksi. Avunpyytäminen ei ole merkki heikkoudesta vaan merkki siittä että tunnistaa omat rajansa ja rajallisuutensa. Sari Saarinen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Keskeistä

Läheisen hyvinvointi ja jaksaminen edistävät myös muistisairaan hyvinvointia.

Kaikille muistisairausdiagnoosin saaneille tulee tehdä palvelutarpeen arviointi. Sen perusteella tehty hoito- ja palvelusuunnitelma ohjaa tukea, ohjausta, palvelujen järjestämistä ja hoitoa.

Muistisairauden varhaisvaiheessa tulee suunnitella tulevaisuutta yhdessä hyvän ja omannäköisen elämän turvaamiseksi.

Läheisellä on oikeus toteuttaa omaa elämäänsä esimerkiksi jatkamalla harrastuksia.

Vertaistukiryhmistä voi saada samankaltaisessa tilanteessa eläviltä vinkkejä ja voimavaroja arkeen.

Muistisairauden mukanaan tuomat muutokset koskevat monin tavoin myös läheistä. Usein sairauteen liittyvät muutokset ovat vaikuttaneet jo pidempään ja heijastuneet myös sairastuneen ja läheisen väliseen suhteeseen. Vierellä elämisen ja konkreettisen auttamisen ja hoivan antamisen lisäksi läheisellä on myös oikeus elää omaa elämäänsä.

Läheisen hyvinvointi ja jaksaminen edistävät myös muistisairaan hyvinvointia. Oman elämän järjestäminen ja muistisairauden tuomiin muutoksiin sopeutuminen sekä työ, harrastukset ja ystävät voivat tukea läheisen jaksamista.

Läheisen ja muistisairaan suhde muuttuu muistisairauden edetessä. Voi tulla vaihe, jolloin muistisairas sekoittaa läheisensä toisiin ihmisiin tai ei enää lainkaan tunnista läheistään. Tieto muistisairaudesta oireineen ja etenemisvaiheineen auttaa tilanteen ymmärtämistä. Tietoa muistisairauksista ja ensitietokursseista on saatavissa myös alueen muistineuvojalta, Muistiliitosta sekä paikallisilta muistiyhdistyksiltä. Kela järjestää sopeutumisvalmennuskursseja alle ja yli 68-vuotiaille, jos MMSE on vähintään 18 pistettä.

Ensitiedosta ja sopeutumisvalmennuskursseista on lisätietoa Muistiliiton sivuilla.

Hoito- ja palvelusuunnitelma tehdään jokaisen muistisairausdiagnoosin saaneen kanssa heti diagnoosin varmistuttua. Läheisen on hyvä olla mukana suunnitelmaa tehtäessä ja päivitettäessä. Suunnitelmassa painotetaan voimavaroja ja toimintakyvyn ylläpitämisen keinoja. Suunnitelmassa tulee ottaa huomioon myös läheisen tarvitsema tuki.

Muistisairauden etenemisen myötä läheinen saattaa kokea luopuvansa läheisestään vähitellen. Tasavertaisesta puolisosta tuleekin hoidettava, tai vanhempi muuttuu vieraaksi. Suhteen muutos vaatii läheisen sopeutumista ajan kanssa. Keskustelu sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisten kanssa sekä vertaistuki voivat auttaa sopeutumisessa.

Muistisairaan tukeminen kotona

Kun muistisairaus on todettu jo sen varhaisvaiheessa, edessä voi hoidon ja toimintakykyä ylläpitävän elämäntavan tuella olla useita vuosia lähes entisenlaista elämää. Tavallinen aktiivinen arkielämä pitää yllä muistisairaan toimintakykyä ja antaa myös läheiselle mahdollisuuden jatkaa elämää niin, ettei sairaus väritä kaikkea tekemistä ja olemista. Yhdessäolo, läheisyys ja huumori auttavat sairastunutta jaksamaan. Liikunta, säännöllinen ja monipuolinen ruoka sekä perhe- ja ystävyyssuhteiden ylläpito ovat muistisairaalle tärkeitä toimintakyvyn ylläpitämisen kannalta.

Viikkosuunnitelman tekeminen yhdessä läheisen kanssa rytmittää arkea sekä auttaa ajan hahmottamisessa ja toimii muistin apuvälineenä. Viikkosuunnitelman avulla arkeen voi tuoda sopivasti liikuntaa, virikkeitä ja lepoa.

Muistisairauden varhaisvaiheessa muistisairaan ja hänen läheisensä on tarpeen pohtia ja suunnitella yhdessä tulevaisuuden hyvän elämän edellyttämiä ratkaisuja ja valmisteluja. Myöhemmässä vaiheessa läheisen osuus päätöksenteossa kasvaa, koska muistisairaus vaikuttaa kykyyn ajatella erilaisia valintoja ja niiden vaikutuksia.

Palvelutarpeen arviointi ja tukipalvelut

Kaikille muistisairausdiagnoosin saaneille tulee tehdä palvelutarpeen arviointi. Arvioinnissa kiinnitetään huomiota sekä olemassa oleviin että ennakoitaviin, mahdollisesti tuleviin tarpeisiin ( vanhuspalvelulaki 980/2012). Sen perusteella laaditaan yhdessä muistisairaan ja läheisen kanssa hoito- ja palvelusuunnitelma, jota päivitetään vähintään vuosittain. Näin turvataan tarvittavien palvelujen oikea-aikaisuus. Muistineuvojat toimivat yhteyshenkilöinä muistisairaan, hänen läheisensä, sosiaali- ja terveyspalvelujen sekä yhteistyötahojen välillä.

Yksin asuva muistisairas saattaa tarvita jo varhaisessa vaiheessa erilaisia tukimuotoja pärjätäkseen kotona. Palvelutarpeen arviointi tehdään muistisairaan kotona. Hoito- ja palvelusuunnitelma ohjaa tukea, ohjausta, palvelujen järjestämistä ja tarvittaessa hoitoa.

Ulkopuolista apua voi saada esimerkiksi lääkehoidon käytännön toteuttamiseen, kauppa-asioihin ja henkilökohtaisen hygienian hoitamiseen. Ateriapalvelusta voi tilata päivittäisen ruoan ja siivouspalveluita voi ostaa kotiin. Päivätoiminta tuo elämään sisältöä ja virikkeitä. Palvelumaksut huomioidaan eläkettä saavan hoitotuen korvauksissa.

Kotona asumisen tukimuodoista on lisätietoa Muistiliiton sivuilla.

Sairauden eteneminen

Sairauden edetessä muistisairaan ja läheisen suhde vähitellen muuttuu. Läheinen saa tutustua uuteen puoleen tutussa ihmisessä ja samalla mahdollisuuden löytää itsestään uusia ulottuvuuksia. Vaikka läheinen siirtyy muistisairauden edetessä yhä enemmän huolehtijan ja hoivaajan rooliin, suhteessa voi edelleen olla myös muutakin sisältöä.

Tärkeää on muistaa, että huolehtiminen ja hoivaaminen eivät suju, ellei läheinen huolehdi omasta jaksamisestaan.

Sairauden edetessä läheisen merkitys sairastuneen tukijana ja hoitajana kasvaa. Toimintakyvyn vähentyessä heikkenee muistisairaan kyky suoriutua päivittäisistä toiminnoista, kuten pukeutumisesta, syömisestä ja peseytymisestä. Myös esimerkiksi liikkuminen ja puheen tuottaminen saattavat vaikeutua. Läheiset ovat tällöin tärkeitä, sillä he usein huolehtivat arkiaskareista ja toimivat sairastuneen toiveiden ja mieltymysten tulkkeina.

Muistisairaan ja läheisen yhdessä hoidettavien ja ajan mittaan läheisen huolehdittavaksi siirtyvien asioiden hoitamista ja tehtyjen asioiden päivittämistä helpottaa, jos tekee muistilistan, johon merkitsee esimerkiksi ajankohtia, jolloin jokin asia on otettava pohdittavaksi tai tehtävä. Muistilistasta ajankohtaiset asiat voi helposti siirtää kalenteriin, jolloin ne tulevat esille ajallaan.

Muistisairas pitkäaikaishoidossa

Muistisairas saattaa voida asua kotonaan elämänsä loppuun saakka. Turvallisuuden ja voinnin edellyttämän hyvän hoidon vuoksi pysyvään ympärivuorokautiseen hoitopaikkaan siirtyminen tulee kuitenkin monelle jossain vaiheessa välttämättömäksi. Läheisen ei tarvitse tehdä yksin päätöstä pysyvään ympärivuorokautiseen hoitopaikkaan siirtymisestä, vaan arvioinnissa ja päätöksenteossa ovat mukana muistisairaan kuntoutussuunnitelmaan osallistuvat terveydenhuollon ammattilaiset.

Pitkäaikaishoidon vaiheessa läheiset ovat arvokkaita kumppaneita hoitotyön suunnittelussa, arvioimisessa ja toteuttamisessa. Perheenjäsenten ja muiden läheisten antamat tiedot elämänhistoriasta sekä sairastuneen persoonasta, elintavoista ja tottumuksista auttavat hoidon suunnittelua. Hoidon suunnittelun tueksi tarvitaan myös tietoa potilaan sairaus- ja hoitohistoriasta, lääkehoidosta ja allergioista.

Läheisten avulla sairastuneen oma ääni kuuluu hoidon suunnittelussa silloinkin, kun hän ei enää itse pysty ilmaisemaan omaa tahtoaan. Pitkäaikaishoidon arjessa perheenjäsenet ja muut läheiset voivat läsnäolollaan luoda turvallisuuden tunnetta ja osallistua esimerkiksi ruokailun tukemiseen ja ulkoilun mahdollistamiseen.

Läheisten hyvinvointi

Muistisairauteen sairastuneen läheinen joutuu järjestämään elämänsä uudelleen monta kertaa. Ensimmäiset muutokset tapahtuvat usein jo ennen kuin varmuus muistisairaudesta on saatu. Muistisairauden edetessä voi olla tasaisia jaksoja, joskus taas muutokset seuraavat toistaan huimalla vauhdilla. Muistisairaan vointi voi vaihdella useamman kerran yhden päivänkin aikana. Tietoisuus erilaisten muutosten jatkuvuudesta, muutoksiin varautuminen ja ennakoiminen helpottaa muutosten hyväksymistä.

On tärkeää miettiä, mitä tulossa olevat muutokset arkielämässä todella merkitsevät. Esimerkiksi, jos asuinpaikka on syrjäinen ja vain muistisairaalla on ajokortti, on hyvä ratkaista, pitääkö hyvissä ajoin muuttaa lähemmäs palveluita vai olisiko toisenkin puolison syytä hankkia ajokortti.

Muistisairaan ja läheisten on hyvä sopia keskenään, kuka ensisijaisesti huolehtii muistisairaan asioista ja yhteydenpidosta hoitaviin henkilöihin, viranomaisiin ja muihin tahoihin. Sopimuksen ei tarvitse merkitä yksin vastuussa olemista, vaan voidaan myös sopia, mistä asioista keskustellaan yhdessä ennen päätöksentekoa, ja mahdolliset erimielisyydet selvitetään. Luottoläheiselle tulee tehdä valtakirja asioiden hoitamista varten. Edunvalvontavaltuutus helpottaa asioiden hoitamista, kun muistisairaus etenee. Näin asiat pysyvät paremmin hallinnassa ja kaikkien osapuolten elämä sujuu helpommin.

Läheisellä on oikeus toteuttaa omaa elämäänsä. Läheinen saattaa kokea, että on itsekästä ottaa omaa aikaa ja tehdä sellaista, mihin muistisairas ei enää kykene osallistumaan. Työ ja harrastukset ovat tärkeä voimavara läheiselle. Niistä kiinni pitäminen voi edellyttää muistisairaan hoidon järjestelyjä. Suurin este työn ja harrastusten jatkamiselle saattaa olla läheisen omassa mielessä. Esimerkiksi velvollisuudentunne ja syyllisyyden kokeminen voivat aiheuttaa ristipaineita. Läheisen hyvinvointi ja jaksaminen edistää kuitenkin myös muistisairaan hyvinvointia.

Omaishoitajat

Omaishoitotilanne kehittyy yleensä vähitellen avun tarpeen kasvaessa. Kun muistisairas ei enää selviydy arjestaan omatoimisesti, puoliso tai aikuiset lapset voivat ryhtyä omaishoitajiksi. Omaishoitaja ja kunta (hyvinvointialue) tekevät omaishoitosopimuksen, johon liittyy aina hoito- ja palvelusuunnitelma. Omaishoidon tukena kunta (hyvinvointialue) voi myöntää hoitopalkkion ja palveluja. Tukea haetaan kunnan (hyvinvointilalueen) sosiaalivirastosta.

Omaishoitajalla on oikeus lakisääteiseen lomaan kolmena vuorokautena kuukaudessa, jos hän on yhtäjaksoisesti sidottu hoitoon jatkuvasti päivittäin tai ympärivuorokautisesti. Kunta (hyvinvointialue) on velvollinen järjestämään muistisairaan hoidon omaishoitajan vapaan aikana. Vapaapäivien osalta on oikeus omaishoidon palkkioon. Joissakin kunnissa on käytössä palveluseteli omaishoitajan vapaiden järjestämiseen.

Omaishoidon tuesta saa tietoa oman kunnan sosiaalivirastosta tai omaishoidon toimistoista. Omaishoidosta on lisää tietoa Muistiliiton sivuilla.

Apua vertaistuesta

Puolison tai muun läheisen ihmisen sairastuminen etenevään muistisairauteen herättää monia tunteita. Monet kokevat luopumisen tunteita, syyllisyyttä, surua, jopa vihan tunteita. Omaishoitaja voi myös tuntea olonsa yksinäiseksi ja eristäytyneeksi, jos omaa aikaa ei ole ja ystävät ovat etääntyneet. Tunteiden käsitteleminen ja hyväksyminen on tärkeä osa sopeutumista uuteen elämäntilanteeseen. Vaikeista tunteista ja tilanteista olisi hyvä puhua jonkun kanssa.

Monet ovat löytäneet apua vertaistukiryhmästä, jossa samassa tilanteessa olevat ihmiset vaihtavat kokemuksiaan ja arjen vinkkejä. Vertaistukiryhmäläiset ymmärtävät oman kokemuksen kautta niitä tunteita, joita elämä muistisairaan kanssa herättää. Vertaistukiryhmiä järjestävät paikalliset muistiyhdistykset eri puolilla Suomea.

Vertaistuesta on enemmän tietoa Muistiliiton sivuilla.

Apua muistineuvojalta

Läheisen ja varsinkin samassa taloudessa asuvan omaishoitajan on tärkeää tunnistaa oman jaksamisensa rajat. Kun muistisairaan hoitaminen kotona käy raskaaksi esimerkiksi muistisairauden etenemisen tai oman terveydentilan heikkenemisen vuoksi, kannattaa ottaa yhteys alueen tuttuun muistineuvojaan tilanteen arvioimiseksi ja avun järjestämiseksi.

Siirtyminen pitkäaikaishoitoon

Kotona asuminen on muistisairaalle oikea ratkaisu silloin, kun se sujuu turvallisesti ja tukipalvelut ja -verkostot on tilanteeseen nähden oikein mitoitettu. Useimmiten jossain vaiheessa joku muu asumismuoto on parempi muistisairaalle, hoitavalle läheiselle tai molemmille.

Muutoksiin sopeutuminen on usein sitä haasteellisempaa, mitä pidemmälle sairaus on edennyt, koska voimavaroja sopeutumiseen ei ole riittävästi. Mahdollisuus aloittaa tutustuminen uuteen ympäristöön esimerkiksi päivätoiminnassa tai jaksottaishoidolla alentaa kynnystä pysyvään ympäristön muutokseen. Jaksottaishoidon pituutta voidaan vähitellen lisätä.

Paremman hoitotuloksen ja elämänlaadun voi saavuttaa hoitopaikassa, jossa on osaamista muistisairauksista ja joka on keskittynyt hoitamaan ainoastaan muistisairaita. Uusi asumismuoto tulisi valita niin, ettei tarvetta uusiin muuttoihin enää olisi, vaan samassa paikassa voisi asua elämän loppuun asti.

Pitkäaikaishoitoon siirtyminen on suuri muutos sekä muistisairaalle että häntä hoitaneelle läheiselle. Muistisairaan hoitovastuu siirtyy läheiseltä hoitopaikkaan. Luopumisen suru voi tuntua raskaalta, mutta on normaali muutokseen liittyvä tunne. Läheisen tiedon ja tuen tarpeiden huomioon ottaminen on osa muistisairaan hyvää hoitoa.

Läheisen tulisi olla aina tervetullut hoitavaan yksikköön. Hoitopaikassa tulisi olla läheisille omaa kirjallista materiaalia, jossa kerrotaan hoitopaikan toimintatavoista (esimerkiksi päiväohjelmasta ja juhlien vietosta), kuinka heidän toivotaan toimivan käydessään tapaamassa muistisairasta läheistään, miten he voivat halutessaan osallistua hoitoon, mistä saa neuvoa ja apua sekä miten voi antaa palautetta.

Läheisten kanssa tulisi keskustella elämän loppuvaiheesta ja toimenpiteistä avoimesti ja riittävän varhain. Muistisairaan hoitotahto tai muu tahdonilmaisu otetaan huomioon. Ennakoimalla tulevia tilanteita voidaan välttyä ahdistavilta tai levottomuutta aiheuttavilta yllätyksiltä.

Keskustelussa otetaan hienotunteisesti huomioon se, mistä läheiset haluavat hoitavien henkilöiden kanssa keskustella. Kaikilla ei ole tarvetta keskusteluun tai asioiden suunnitteluun henkilökunnan kanssa, eivätkä he mahdollisesti halua lainkaan kertoa tilanteestaan.

Lyhyt- ja pitkäaikaishoidosta on lisää tietoa Muistiliiton sivuilla.

# data[].attributes.attachment_link.title
Muistisairaan tukeminen - ohjeita läheisille

# data[].attributes.attachment_link.description
Läheisen hyvinvointi ja jaksaminen edistävät myös muistisairaan hyvinvointia. Kaikille muistisairausdiagnoosin saaneille tulee tehdä palvelutarpeen arviointi. Sen perusteella tehty hoito- ja palvelusuunnitelma ohjaa tukea, ohjausta, palvelujen järjestämistä ja hoitoa. Muistisairauden varhaisvaiheessa tulee suunnitella tulevaisuutta yhdessä hyvän ja omannäköisen elämän turvaamiseksi. Läheisellä on oikeus toteuttaa omaa elämäänsä esimerkiksi jatkamalla harrastuksia.

# data[].attributes.body
Valvontaa pitäisi lisätä. Valvonnan lopputuloksista voi löytää jotain parannettavaa. Sari Saarinen

# data[].attributes.body
Arvokasta työtä joka täydentää kuntien ja yksityisen sektorin palveluja. Sari Saarinen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Viime aikoina on koronankin yhteydessä puhuttu paljon resilienssistä, jonka voisi kääntää sinnikkyydeksi tai joustavuudeksi. Kyse ei kuitenkaan ole vain yksilön ominaisuudesta, vaan myös yhteisöjen ja yhteiskunnan joustavuudesta sekä niiden antamasta tuesta yksilöille. Ikääntyneiden perhehoidossa resilienssin merkitys korostuu.

Tutkin väitöskirjassani ikääntyneiden perhehoitoa, jolla tarkoitetaan hoivaa tarvitsevan henkilön avun järjestämistä joko hänen omassa kodissaan tai perhehoitajan kotona. Tarkastelin väitöskirjassani pitkäaikaista perhehoitoa, jossa ikääntynyt muuttaa perhehoitajan luokse asumaan. Perhehoitajalla ei tarvitse olla koulutusta hoivatyöhön, jos hän hoitaa korkeintaan neljää ikääntynyttä omassa kodissaan.

Voimavaroja, joustavuutta ja sinnikkyyttä.

Perhehoitajat eivät ole työsuhteessa, vaan he tekevät toimeksiantosopimuksen kunnan kanssa, jonka perusteella heille maksetaan hoitopalkkio ja kulukorvaukset mm. ruokaostoksista. Verojen jälkeen perhehoitajalle jää noin 1000 euroa kuukaudessa yhtä hoidettavaa ikääntynyttä kohden. Perhehoitajalla on oikeus kahteen vapaapäivään kuukaudessa, mutta muuten he työskentelevät myös viikonloppuisin.

Olin utelias selvittämään, miten tällainen hoivamuoto toimii. Erityisesti minua kiinnosti, miten perhehoitajat jaksavat hoivatyössään, joka ei ole varsinaista työtä, jossa on hyvin vähän vapaa-aikaa ja joka kuitenkin vaatii hyvin ammattimaista osaamista. Tarkastelin erilaisia hoivatyöhön liittyviä jännitteitä ja voimavaroja - eli resilienssiä - niin yksilöllisellä, yhteisöllisellä kuin yhteiskunnallisella tasolla.

Jännitteitä ja resurssien puutetta

Jos ajatellaan yksittäistä perhehoitajaa, niin suurimmat jännitteet hänen arjessaan liittyivät hoivatyön sitovuuteen. Sitovuus sekä vähensi perhehoitajien vapaa-aikaa että vaikutti negatiivisesti heidän ystävyyssuhteisiinsa. Käytännössä tämä johtui siitä, että perhehoitoon sijoitetut ikääntyneet olivat odotettua huonokuntoisempia, mutta myös sijaisten saaminen vapaiden ajaksi oli hankalaa. Pieni osa perhehoitajista ei ollut pitänyt yhtäkään vapaapäivää, koska he kokivat vapaiden järjestämisen liian työlääksi.

Taloudellinen epävarmuus aiheutti murhetta varsinkin perhehoidon alussa, sillä mitään varmuutta asukkaiden saamisesta ei ollut. Myös hoitopalkkio koettiin liian pieneksi verrattuna tehtyyn työmäärään. Osalla perhehoitajista oli jatkuvia vaikeuksia kuntien kanssa, erityisesti hoitopalkkion saamisessa - joskus hoitopalkkiota ei nimittäin maksettu ollenkaan tai se oli väärän suuruinen.

Ylipäätään perhehoitajien mukaan he saivat kunnilta liian vähän tukea työhönsä eikä heitä pidetty "oikeina" hoivatyöntekijöinä. Liian usein perhehoitajat joutuivat selviämään erilaisista haasteista ja vastoinkäymisistä itse. Epäluottamusta kuntaan lisäsi tiedonkulun ongelmat: esimerkiksi perhehoitoon saattoi tulla uusi asukas, jolla oli mukanaan vain lista hänen käyttämistään lääkkeistä.

Hyvinvointia ja hyvää hoivaa

Edellä mainituista ongelmista huolimatta suurin osa perhehoitajista oli todella tyytyväisiä työhönsä ja kokivat sen merkitykselliseksi. Perhehoitajat kokivat, että sekä heidän asukkaansa että asukkaiden omaiset arvostivat heidän työtään. Hoivatyön suhteen tärkein asia oli se, että perhehoitajat pystyivät toimimaan oman hoivaetiikkansa mukaisesti ilman ylhäältä saneltua aikapakkoa tai kiireen tuntua. Monet kokivat kotona työskentelyn mielekkääksi ja tärkeäksi.

Kiinnostavaa oli se, että erityisesti ne perhehoitajat, joilla oli aikaisempaa kokemusta esimerkiksi laitoshoidosta, eivät missään nimessä halunneet takaisin entisiin työpaikkoihinsa. Perhehoito mahdollisti joustavan työn ja läheiset suhteet ikääntyneisiin - jopa siinä määrin, että osa koki asukkaansa perheenjäseniksi. Oman perheen tuki oli monelle korvaamaton ja se kompensoi muun tuen puutetta.

Kohti parempaa perhehoitoa

Ikääntyneiden perhehoidossa on vielä paljon kehitettävää, mutta se voisi aidosti olla hyvä hoivamuoto niin ikääntyneiden kuin perhehoitajienkin kannalta. Perhehoito mahdollistaa yksilöllisen hoivan saamisen ja joustavan hoivatyön, mutta perhehoitajien resilienssin ja jaksamisen tukeen olisi kiinnitettävä kunnissa enemmän huomiota. Erityisesti olisi kehitettävä perhehoitajien sosiaaliturvaa ja sijaisjärjestelmää. Perhehoitoon pääsemisen kriteerejä olisi myös tarkennettava, jotta perhehoitoon ei sijoitettaisi liian huonokuntoisia ikääntyneitä, sillä se vaikuttaa ratkaisevasti perhekotien arjen toimivuuteen ja perhehoitajan jaksamiseen.

Teksti: Emilia Leinonen
Artikkeli on julkaistu Vanhustyö-lehdessä 1/2021.

# data[].attributes.attachment_link.description
Viime aikoina on koronankin yhteydessä puhuttu paljon resilienssistä, jonka voisi kääntää sinnikkyydeksi tai joustavuudeksi. Kyse ei kuitenkaan ole vain yksilön ominaisuudesta, vaan myös yhteisöjen ja yhteiskunnan joustavuudesta sekä niiden antamasta tuesta yksilöille. Ikääntyneiden perhehoidossa resilienssin merkitys korostuu. Tutkin väitöskirjassani ikääntyneiden perhehoitoa, jolla tarkoitetaan hoivaa tarvitsevan henkilön avun järjestämistä joko hänen omassa kodissaan tai perhehoitajan kotona.

# data[].attributes.body
Sotaveteraanien veljesliitolla työskennelleenä osa veteraaneista ja sotainvalideista eivät tiedä heille kuuluvista palveluista. Monesti jouduin neuvomaan ja etsimään heille tietoa oman työni lisäksi. Sari Saarinen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sosiaali- ja terveysministeriö vastaa veteraanien palveluja ja etuuksia koskevan lainsäädännön kehittämisestä ja valmistelusta.

Suomen sotien 1939-1945 sotainvalideilla sekä rintamatehtävissä olleilla miehillä ja naisilla on oikeus saada valtion varoin eräitä erityispalveluja ja etuuksia.

Näitä erityispalveluja ovat

rintamaveteraanien kuntoutus ja kotona asumista tukevat palvelut

hammashuolto

sotainvalidien kuntoutus ja palvelut

Osana vanhusväestöä veteraanit ovat oikeutettuja myös kaikkiin julkisiin sosiaali- ja terveydenhuollon palveluihin.

Perinteiset veteraanietuudet on tarkoitettu niille henkilöille, joilla on rintamasotilas-, rintamapalvelus- tai rintamatunnus.

Kotona asumista tukevat palvelut rintamaveteraaneille

Veteraaneille tarjotaan yksilöllisen palvelutarpeen arvioinnin perusteella erilaisia palveluja, kuten monipuolisia kuntoutus-, avo- ja tukipalveluja, kotona asumista tukevat palveluja sekä pieniä kodin ja pihan kunnostukseen liittyviä palveluja, asiointia ja virkistystä.

Valtiokonttori jakaa määrärahat hyvinvointialueille kotona asumista tukeviin palveluihin hyvinvointialueen esittämän arvion perusteella ennakkoon.

Rintamaveteraanit saavat suunnitelmallista kuntoutusta vuosittain

Rintamaveteraanikuntoutuksen tavoitteena on, että veteraanit saavat suunnitelmallista kuntoutusta vuosittain.

Kuntoutusta on mahdollista saada laitoskuntoutuksena tai päivä-, koti- ja muuna avokuntoutuksena. Vuosittainen laitoskuntoutusjakso on pääsääntöisesti10 vuorokautta vuodessa. Kuntoutusjakson voi myös jaksottaa. Avokuntoutuskäyntien määrä on pääsääntöisesti 20 kertaa kalenterivuodessa.

Kuntoutukseen haetaan hyvinvointialueen kautta. Hyvinvointialue voi järjestää kuntoutuksen itse tai ostaa sen yksityiseltä kuntoutuspalvelun tuottajalta.

Veteraanien hammashuolto ja korvaukset

Veteraanit saavat julkisesta hammashuollosta hampaiden tarkastuksen ja proteeseihin liittyvät kliiniset työt korvauksetta.

Kela korvaa yksityisen hammashuollon palveluja veteraaneille Kelan vahvistamien taksojen mukaan. Muun hammashoidon lisäksi veteraanit saavat korvausta

protetiikan kliinisen ja teknisen työn toimenpiteistä ja

erikoishammasteknikon antamasta kokoproteesihoidosta, kun hammaslääkäri on tehnyt tutkimuksen ja antanut hoitomääräyksen.

Kela korvaa hammashuollon kustannuksia rintamaveteraaneille, joilla on rintamasotilastunnus, rintamapalvelustunnus, rintamatunnus tai veteraanitunnus. Korvausta saavat myös Sota-arkiston tunnuksen saaneet miinanraivaajat.

Lisätietoja veteraanin hammashuollon korvauksista veteraaneille ja miinanraivaajille saa Kelasta.

Sotainvalidien maksuttomat palvelut

Sotainvalideilla on oikeus maksuttomaan

kuntoutukseen

apuvälineisiin

kotona asumista tukeviin palveluihin

avo- ja laitoshoidon palveluihin

omaishoidon tukeen.

Palvelut perustuvat hyvinvointialueella tehtyyn palvelusuunnitelmaan sotainvalidin palveluntarpeesta. Valtiokonttori korvaa palvelut hyvinvointialueille tai antaa maksusitoumuksen palveluun suoraan sotainvalidille.

Sotainvalidille korvataan avopalvelut ja laitoshoito, jos hänen työkyvyttömyysasteensa on vähintään 10 prosenttia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Veteraanit ja sotainvalidit - Sosiaali- ja terveysministeriö

# data[].attributes.attachment_link.description
Sosiaali- ja terveysministeriö vastaa veteraanien palveluja ja etuuksia koskevan lainsäädännön kehittämisestä ja valmistelusta. Suomen sotien 1939-1945 sotainvalideilla sekä rintamatehtävissä olleilla miehillä ja naisilla on oikeus saada valtion varoin eräitä erityispalveluja ja etuuksia. Näitä erityispalveluja ovat rintamaveteraanien kuntoutus ja kotona asumista tukevat palvelut hammashuolto sotainvalidien kuntoutus ja palvelut Osana vanhusväestöä veteraanit ovat oikeutettuja myös kaikkiin julkisiin sosiaali- ja terveydenhuollon palveluihin.

# data[].attributes.body
Tehostetussa palveluasumisessa palveluja järjestetään asiakkaan tarpeen mukaan. Sari Saarinen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:

1 luku

Yleiset säännökset

Lain tarkoitus

Tämän lain tarkoituksena on:

1) edistää ja ylläpitää hyvinvointia sekä sosiaalista turvallisuutta;

2) vähentää eriarvoisuutta ja edistää osallisuutta;

3) turvata yhdenvertaisin perustein tarpeenmukaiset, riittävät ja laadukkaat sosiaalipalvelut sekä muut hyvinvointia edistävät toimenpiteet;

4) edistää asiakaskeskeisyyttä sekä asiakkaan oikeutta hyvään palveluun ja kohteluun sosiaalihuollossa;

5) parantaa yhteistyötä hyvinvointialueen sosiaali- ja terveydenhuollon ja kunnan eri toimialojen sekä muiden toimijoiden välillä 1-4 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamiseksi. (8.7.2022/589)

Soveltamisala

Tätä lakia sovelletaan hyvinvointialueen sosiaalihuoltoon, jollei tässä tai muussa laissa toisin säädetä. Sosiaalihuoltoon sisältyvät sosiaalisen turvallisuuden ja hyvinvoinnin edistäminen sekä yleis- ja erityislainsäädännön mukaiset sosiaalihuollon tehtävät ja palvelut. Jos henkilöllä on muun lain nojalla oikeus sosiaalihuollon saamiseen, on sovellettava niitä säännöksiä, jotka parhaiten toteuttavat asiakkaan etua siten kuin 4 ja 5 §:ssä säädetään. (8.7.2022/589)
2 momentti on kumottu L:lla 29.12.2022/1280.
Sosiaali- ja terveydenhuollon yhteiset palvelut

Sosiaali- ja terveydenhuollon yhteisesti toteutetuissa palveluissa tai kun asiakas muutoin tarvitsee sekä sosiaali- että terveydenhuollon palveluja on sovellettava tämän lain säännöksiä tuen tarpeita vastaavien sosiaalihuollon palvelujen antamisesta ja terveydenhuoltolain (1326/2010) säännöksiä lääketieteellisen tarpeen mukaisen terveyden- ja sairaanhoidon antamisesta.

Määritelmät

Tässä laissa tarkoitetaan:

1) sosiaalipalveluilla hyvinvointialueen sosiaalipalveluja sekä muita toimia, joilla sosiaalihuollon ammattihenkilöt ja muu asiakastyöhön osallistuva henkilöstö edistävät ja ylläpitävät yksilön, perheen ja yhteisön toimintakykyä, sosiaalista hyvinvointia, turvallisuutta ja osallisuutta; (26.8.2022/790)

2) asiakkaalla sosiaalihuoltoa hakevaa tai käyttävää taikka tahdostaan riippumatta sen kohteena olevaa henkilöä;

3) erityistä tukea tarvitsevalla henkilöllä ja asiakkaalla henkilöä, jolla on erityisiä vaikeuksia hakea ja saada tarvitsemiaan sosiaali- ja terveyspalveluja kognitiivisen tai psyykkisen vamman tai sairauden, päihteiden ongelmakäytön tai muun riippuvuuskäyttäytymisen, usean yhtäaikaisen tuen tarpeen tai muun vastaavan syyn vuoksi ja jonka tuen tarve ei liity korkeaan ikään siten kuin ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista annetun lain (980/2012), jäljempänä vanhuspalvelulaki, 3 §:ssä säädetään; (29.12.2022/1280)

4) lapsella alle 18-vuotiasta henkilöä;

5) nuorella 18-24-vuotiasta henkilöä;

6) erityistä tukea tarvitsevalla lapsella lasta, jonka kasvuolosuhteet vaarantavat tai eivät turvaa lapsen terveyttä tai kehitystä tai joka itse käyttäytymisellään vaarantaa terveyttään tai kehitystään tai joka on erityisen tuen tarpeessa 3 kohdassa mainituista syistä; (26.8.2022/790)

7) toimintayksiköllä julkisen tai yksityisen palveluntuottajan ylläpitämää toiminnallista kokonaisuutta, joka toteuttaa sosiaalipalveluja palveluntuottajan tiloissa tai asiakkaan kotona. (26.8.2022/790)

Asiakkaan etu

Asiakkaan etua arvioitaessa on kiinnitettävä huomiota siihen, miten eri toimintatavat ja ratkaisut parhaiten turvaavat:

1) asiakkaan ja hänen läheistensä hyvinvoinnin;

2) asiakkaan itsenäisen suoriutumisen ja omatoimisuuden vahvistumisen sekä läheiset ja jatkuvat ihmissuhteet;

3) tarpeisiin nähden oikea-aikaisen, oikeanlaisen ja riittävän tuen;

4) mahdollisuuden osallistumiseen ja vaikuttamiseen omissa asioissaan;

5) kielellisen, kulttuurisen sekä uskonnollisen taustan huomioimisen;

6) toivomuksia, taipumuksia ja muita valmiuksia vastaavan koulutuksen, väylän työelämään sekä osallisuutta edistävän toiminnan;

7) asiakassuhteen luottamuksellisuuden ja yhteistoiminnan asiakkaan kanssa.

Sosiaalihuoltoa toteutettaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota erityistä tukea tarvitsevien asiakkaiden edun toteutumiseen.

Lapsen etu

Kaikissa sosiaalihuollon toimissa, jotka koskevat lasta, on ensisijaisesti otettava huomioon lapsen etu. Lasten kohdalla on 4 §:ssä mainittujen asioiden lisäksi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, miten eri toimenpidevaihtoehdot ja ratkaisut parhaiten turvaavat:

1) tasapainoisen kehityksen ja hyvinvoinnin;

2) mahdollisuuden saada ymmärtämystä sekä iän ja kehitystason mukaisen huolenpidon;

3) turvallisen kasvuympäristön ja ruumiillisen sekä henkisen koskemattomuuden;

4) itsenäistymisen ja kasvamisen vastuullisuuteen.

2 luku

Hyvinvoinnin edistäminen

Neuvonta ja ohjaus

Hyvinvointialueen asukkaiden saatavissa on oltava sosiaalihuollon neuvontaa ja ohjausta. Erityistä huomiota on kiinnitettävä lasten, nuorten sekä erityistä tukea tarvitsevien henkilöiden neuvontaan ja ohjaukseen. (8.7.2022/589)

Neuvontaa ja ohjausta järjestäessään sosiaalihuollon on tarvittaessa toimittava yhteistyössä terveydenhuoltolain (1326/2010) 13 §:ssä tarkoitettua terveysneuvontaa järjestävän perusterveydenhuollon sekä muiden toimialojen kanssa.

Rakenteellinen sosiaalityö

Rakenteellisella sosiaalityöllä on huolehdittava sosiaalista hyvinvointia ja sosiaalisia ongelmia koskevan tiedon välittymisestä ja sosiaalihuollon asiantuntemuksen hyödyntämisestä hyvinvoinnin ja terveyden edistämiseksi.

Rakenteelliseen sosiaalityöhön kuuluu:

1) sosiaalihuollon asiakastyöhön perustuvan tiedon tuottaminen asiakkaiden tarpeista ja niiden yhteiskunnallisista yhteyksistä sekä tarpeisiin vastaavien sosiaalipalvelujen ja muun sosiaalihuollon vaikutuksista;

2) tavoitteelliset toimet ja toimenpide-ehdotukset sosiaalisten ongelmien ehkäisemiseksi ja korjaamiseksi sekä hyvinvointialueen asukkaiden asuin- ja toimintaympäristöjen kehittämiseksi; (8.7.2022/589)

3) sosiaalihuollon asiantuntemuksen tuominen osaksi hyvinvointialueen muiden toimialojen ja kunnan suunnittelua sekä yhteistyö yksityisten palveluntuottajien ja järjestöjen kanssa paikallista sosiaalityötä sekä muuta palvelu- ja tukivalikoimaa kehittäen. (8.7.2022/589)

Yhteisösosiaalityö ja etsivä työ

Hyvinvointialueen asukkaiden saatavissa on oltava yhteisösosiaalityötä. Yhteisösosiaalityöllä edistetään yhteisöjen sosiaalista eheyttä ja hyvinvointia sekä hyviä väestösuhteita. Hyvinvointialueen järjestämää yhteisösosiaalityötä toteutetaan yhteistyössä alueen asukkaiden, kuntien, järjestöjen ja seurakuntien kanssa.

Osana yhteisösosiaalityötä tai muita sosiaalipalveluja tulee järjestää syrjäytymistä vähentävää etsivää työtä.

Mielenterveyden edistäminen ja ehkäisevä päihdetyö

Hyvinvointialueen ja kunnan viranomaisten on yhteistyössä kehitettävä väestön elinolosuhteita siten, että ne vahvistavat mielenterveyttä suojaavia tekijöitä ja ehkäisevät ennalta mielenterveyden häiriöiden syntyä.

Hyvinvointialueen ja kunnan tehtävistä ehkäisevän päihdetyön järjestämisestä säädetään ehkäisevän päihdetyön järjestämisestä annetussa laissa (523/2015).

Hyvinvointialueen ja kunnan vastuista edistää asukkaidensa hyvinvointia ja terveyttä säädetään lisäksi kunnan osalta sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämisestä annetun lain (612/2021) 6 §:ssä ja hyvinvointialueen osalta mainitun lain 7 §:ssä.

Erityistä tukea tarvitsevien henkilöiden hyvinvoinnin seuraaminen ja edistäminen

Hyvinvointialueen ja kunnan viranomaisten on yhteistyössä seurattava ja edistettävä erityistä tukea tarvitsevien henkilöiden hyvinvointia sekä poistettava epäkohtia ja ehkäistävä niiden syntymistä.

Erityisestä tuesta vastaavien viranomaisten on välitettävä tietoa asiakkaiden kohtaamista sosiaalisista ongelmista sekä annettava asiantuntija-apua muille viranomaisille samoin kuin hyvinvointialueen asukkaille ja hyvinvointialueella toimiville yhteisöille. Palveluja annettaessa ja niitä kehitettäessä on kiinnitettävä erityistä huomiota erityistä tukea tarvitsevien henkilöiden tarpeisiin ja toivomuksiin.

Lasten ja nuorten hyvinvoinnin seuraaminen ja edistäminen

Hyvinvointialueen ja kunnan viranomaisten on yhteistyössä seurattava ja edistettävä lasten ja nuorten hyvinvointia sekä poistettava kasvuolojen epäkohtia ja ehkäistävä niiden syntymistä.

Sosiaalihuollosta vastaavan viranomaisen on välitettävä tietoa lasten ja nuorten kasvuoloista ja sosiaalisista ongelmista sekä annettava asiantuntija-apua muille viranomaisille samoin kuin hyvinvointialueen asukkaille ja hyvinvointialueella toimiville yhteisöille.

Palvelujen kehittäminen kasvatuksen tukemiseksi

Lapsille, nuorille ja lapsiperheille tarkoitettuja palveluja annettaessa ja niitä kehitettäessä on huolehdittava siitä, että näiden palvelujen avulla tuetaan vanhempia, huoltajia ja muita lapsen hoidosta ja kasvatuksesta vastaavia henkilöitä lasten kasvatuksessa ja saadaan selville lasten, nuorten ja lapsiperheiden erityisen tuen tarve. Tarvittaessa on järjestettävä erityisen tuen tarpeessa olevia lapsia ja nuoria tukevaa toimintaa.

Palveluja annettaessa ja niitä kehitettäessä on kiinnitettävä erityistä huomiota lasten ja nuorten tarpeisiin ja toivomuksiin.

3 luku

Sosiaalipalvelut

Tuen tarpeet

Sosiaalipalveluja on järjestettävä:

1) tueksi jokapäiväisestä elämästä selviytymiseen;

2) asumiseen liittyvään tuen tarpeeseen;

3) taloudellisen tuen tarpeeseen;

4) sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi ja osallisuuden edistämiseksi;

5) lähisuhde- ja perheväkivallasta sekä muusta väkivallasta, hyväksikäytöstä ja kaltoinkohtelusta aiheutuvaan tuen tarpeeseen; (29.12.2022/1296)

6) äkillisiin kriisitilanteisiin liittyvään tuen tarpeeseen;

7) lapsen tasapainoisen kehityksen ja hyvinvoinnin tukemiseksi;

8) päihteiden ongelmakäytöstä, muusta riippuvuuskäyttäytymisestä, mielenterveysongelmasta tai muusta sairaudesta, vammasta tai ikääntymisestä aiheutuvaan tuen tarpeeseen; (29.12.2022/1280)

9) muuhun fyysiseen, psyykkiseen, sosiaaliseen tai kognitiiviseen toimintakykyyn liittyvään tuen tarpeeseen;

10) tuen tarpeessa olevien henkilöiden omaisten ja läheisten tukemiseksi.

Välttämättömän huolenpidon ja toimeentulon turvaaminen

Jokaisella hyvinvointialueella oleskelevalla henkilöllä on oikeus saada kiireellisessä tapauksessa yksilölliseen tarpeeseensa perustuvat sosiaalipalvelut siten, ettei hänen oikeutensa välttämättömään huolenpitoon ja toimeentuloon vaarannu. Muussa kuin kiireellisessä tapauksessa henkilöllä on oikeus saada riittävät sosiaalihuollon palvelut siltä hyvinvointialueelta, jonka alueella henkilöllä on kotikuntalaissa (201/1994) tarkoitettu kotikunta, ellei muualla laissa toisin säädetä. (8.7.2022/589)

Sosiaalihuollon järjestämisen henkilöllisestä soveltamisalasta säädetään 57 §:ssä. Toimeentulotuen myöntämisestä säädetään erikseen toimeentulotuesta annetussa laissa (1412/1997).

Valtion korvaus kansainvälistä suojelua koskevaan hakemukseen kielteisen päätöksen saaneelle kiireellisessä tapauksessa annetusta sosiaalipalvelusta

Kansaneläkelaitos korvaa valtion varoista hyvinvointialueelle aiheutuneet kustannukset, kun kansainvälistä suojelua hakeneelle ulkomaalaiselle, jonka vastaanottopalvelut ovat lakanneet kansainvälistä suojelua hakevan vastaanotosta sekä ihmiskaupan uhrin tunnistamisesta ja auttamisesta annetun lain (746/2011) 14 a §:n 2 tai 3 momentissa säädetyn mukaisesti, on kiireellisessä tapauksessa annettu tämän lain 12 §:n perusteella välttämättömänä huolenpitona ruokaa tai lääkkeitä taikka 21 §:ssä tarkoitettua tilapäistä asumispalvelua. (8.7.2022/589)

Edellä 1 momentissa tarkoitettujen kustannusten laskutuksesta ja maksamisesta, valtion korvauksen hakemisesta, määräytymisestä ja maksamisesta sekä muista kustannusten hallinnointiin liittyvistä seikoista säädetään valtioneuvoston asetuksella.

Lapsen terveyden ja kehityksen turvaaminen

Lapsella ja hänen perheellään on oikeus saada viipymättä lapsen terveyden tai kehityksen kannalta välttämättömät sosiaalipalvelut. Palveluja on järjestettävä tarvittavassa laajuudessa niinä vuorokauden aikoina, joina niitä tarvitaan.

Palvelujen on tuettava vanhempia, huoltajia ja muita lapsen hoidosta ja kasvatuksesta vastaavia henkilöitä lapsen kasvatuksessa ja huolenpidossa.

Tuen tarpeisiin vastaavat sosiaalipalvelut

Hyvinvointialueen järjestämisvastuulle kuuluvina sosiaalipalveluina on järjestettävä sen sisältöisenä ja siinä laajuudessa kuin tässä tai muussa laissa säädetään:

1) sosiaalityötä;

2) sosiaaliohjausta;

3) sosiaalista kuntoutusta;

3 a) palvelua taloudellisen toimintakyvyn edistämiseksi; (9.12.2022/1024)

4) perhetyötä;

5) lapsiperheen kotipalvelua;

6) tukipalveluja;

7) kotihoitoa;

8) tilapäistä asumista;

8 a) perheryhmäkotitoimintaa; (14.4.2023/682)

L:lla 682/2023 lisätty 8 a kohta tulee voimaan 1.1.2025.

9) tuettua asumista;

10) yhteisöllistä asumista;

11) ympärivuorokautista palveluasumista;

12) laitospalveluja;

13) liikkumista tukevia palveluja;

14) päihde- ja riippuvuustyötä;

15) päihde- ja riippuvuustyön erityisiä palveluja;

16) päiväkeskuspalvelua päihdetyön erityisenä palveluna;

17) mielenterveystyötä;

18) mielenterveystyön palveluja;

19) kasvatus- ja perheneuvontaa;

20) lapsen ja vanhemman välisten tapaamisten valvontaa;

21) omaistaan ja läheistään hoitavan henkilön vapaata;

22) opiskeluhuollon kuraattoripalveluja.

Hyvinvointialue voi lisäksi järjestää muita kuin 1 momentissa tarkoitettuja 11 §:n mukaisiin tarpeisiin vastaavia sosiaalipalveluja.

Hyvinvointialueen järjestämisvastuulle kuuluvina sosiaalipalveluina on huolehdittava myös kehitysvammaisten erityishuollosta, vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista, toimeentulotuen antamisesta hyvinvointialueen alueella oleskelevalle henkilölle, sosiaalisen luoton myöntämisestä hyvinvointialueen asukkaille, kuntouttavasta työtoiminnasta, omaishoidon tuen, perhehoidon, lasten ja nuorten huollon, lastensuojelun, adoptioneuvonnan, perheasioiden sovittelun, lapsen huoltoa ja tapaamisoikeutta koskevan päätöksen vahvistamiseen ja ratkaisemiseen liittyvien tehtävien sekä päätösten täytäntöönpanossa toimitettavaan sovitteluun kuuluvien toimenpiteiden ja lapsen huoltoa ja tapaamisoikeutta koskevan asian tuomioistuinsovitteluun kuuluvien asiantuntijapalveluiden sekä isyyden ja äitiyden selvittämiseen ja vahvistamiseen liittyvien tehtävien järjestämisestä sen mukaan kuin niistä lisäksi erikseen säädetään:

1) vammaispalvelulaissa (675/2023); (14.4.2023/677)

L:lla 677/2023 muutettu 1 kohta tulee voimaan 1.1.2025. Aiempi sanamuoto kuuluu:

1) vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista annetussa laissa (380/1987);

2) kehitysvammaisten erityishuollosta annetussa laissa (519/1977);

3) toimeentulotuesta annetussa laissa;

4) sosiaalisesta luototuksesta annetussa laissa (1133/2002);

5) kuntouttavasta työtoiminnasta annetussa laissa (189/2001);

6) omaishoidon tuesta annetussa laissa (937/2005);

7) lastensuojelulaissa (417/2007);

8) adoptiolaissa (22/2012);

9) avioliittolaissa (234/1929);

10) lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annetussa laissa (361/1983);

11) vanhemmuuslaissa (775/2022);

12) lapsen elatuksesta annetussa laissa (704/1975);

13) lapsen huoltoa ja tapaamisoikeutta koskevan päätöksen täytäntöönpanosta annetussa laissa (619/1996);

14) perhehoitolaissa (263/2015).

Sosiaalityö

Sosiaalityöllä tarkoitetaan yksilö- ja perhekohtaista asiakas- ja asiantuntijatyötä, jossa rakennetaan yksilön tai perheen tarpeita vastaava sosiaalisen tuen ja palvelujen kokonaisuus, sovitetaan se yhteen muiden toimijoiden tarjoaman tuen kanssa sekä ohjataan ja seurataan sen toteutumista ja vaikuttavuutta. Sosiaalityö on luonteeltaan muutosta tukevaa työtä, jonka tavoitteena on yhdessä yksilöiden, perheiden ja heidän yhteisöjensä kanssa lieventää elämäntilanteen vaikeuksia, vahvistaa yksilöiden ja perheiden omia toimintaedellytyksiä ja osallisuutta sekä edistää yhteisöjen sosiaalista eheyttä.

Sosiaaliohjaus

Sosiaaliohjauksella tarkoitetaan yksilöiden, perheiden ja yhteisöjen neuvontaa, ohjausta ja tukea palvelujen käytössä sekä yhteistyötä eri tukimuotojen yhteensovittamisessa. Tavoitteena on yksilöiden ja perheiden hyvinvoinnin ja osallisuuden edistäminen vahvistamalla elämänhallintaa ja toimintakykyä.

Sosiaalinen kuntoutus

Sosiaalisella kuntoutuksella tarkoitetaan sosiaalityön ja sosiaaliohjauksen keinoin annettavaa tehostettua ja tavoitteellista tukea sosiaalisen toimintakyvyn ja elämänhallinnan parantamiseksi tai ylläpitämiseksi, syrjäytymisen ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi sekä osallisuuden edistämiseksi. Sosiaaliseen kuntoutukseen sisältyy henkilön yksilöllisten tarpeiden mukaan: (29.12.2022/1280)

1) sosiaalisen toimintakyvyn ja kuntoutustarpeen selvittäminen;

2) kuntoutusneuvonta ja -ohjaus sekä tarvittaessa kuntoutuspalvelujen yhteensovittaminen;

3) valmennus arkipäivän toiminnoista suoriutumiseen ja elämänhallintaan;

4) ryhmätoiminta ja tuki sosiaalisiin vuorovaikutussuhteisiin;

5) muut tarvittavat sosiaalista kuntoutumista edistävät toimenpiteet.

Nuorten sosiaalisella kuntoutuksella tuetaan nuorten sijoittumista työ-, työkokeilu-, opiskelu-, työpaja- tai kuntoutuspaikkaan sekä ehkäistään näiden keskeyttämistä.

Perhetyö

Perhetyöllä tarkoitetaan hyvinvoinnin tukemista sosiaaliohjauksella ja muulla tarvittavalla avulla tilanteissa, joissa asiakas ja hänen perheensä tai asiakkaan hoidosta vastaava henkilö, tarvitsevat tukea ja ohjausta omien voimavarojen vahvistamiseksi ja keskinäisen vuorovaikutuksen parantamiseksi.

Perhetyötä annetaan erityistä tukea tarvitsevan lapsen tai nuoren terveyden ja kehityksen turvaamiseksi.

Lapsiperheen oikeus kotipalveluun

Lapsiperheen kotipalvelulla tarkoitetaan perheen arjen toimintakykyä turvaavaa ja vahvistavaa palvelua, johon sisältyy perheen yksilöllisen tarpeen mukaan:

1) hoito ja huolenpito;

2) lapsen hoidon ja kasvatuksen tukeminen;

3) aterioiden valmistamiseen, vaatteiden huoltamiseen ja kodin siisteydestä huolehtimiseen liittyvät tehtävät;

4) muiden kuin 3 kohdassa tarkoitettujen jokapäiväiseen elämään kuuluvien tehtävien ja toimintojen suorittaminen tai niissä avustaminen.

Lapsiperheellä on oikeus saada välttämätön 1 momentissa tarkoitettu kotipalvelu, jos lapsen hyvinvoinnin turvaaminen ilman niitä ei ole mahdollista synnytyksen, sairauden, vamman tai muun vastaavan toimintakykyä alentavan syyn taikka erityisen perhe- tai elämäntilanteen vuoksi.

Tukipalvelut

Tukipalveluilla tarkoitetaan palveluja, joilla luodaan ja ylläpidetään henkilön kodissa sellaisia olosuhteita, että hän voi suoriutua jokapäiväiseen elämään kuuluvista toiminnoista mahdollisimman itsenäisesti, sekä palveluja, joiden avulla henkilö voi saada hyvinvointia tuottavaa sisältöä elämäänsä.

Tukipalveluina järjestetään henkilön yksilöllisen tarpeen mukaan:

1) ateriapalvelua;

2) vaatehuoltopalvelua;

3) siivouspalvelua;

4) asiointipalvelua;

5) osallisuutta ja sosiaalista kanssakäymistä edistävää tai tukevaa palvelua.

Tukipalveluja järjestetään henkilölle, joka tarvitsee niitä sillä perusteella, että hänen toimintakykynsä on alentunut korkean iän, sairauden, vamman tai muun vastaavan syyn vuoksi. Lisäksi tukipalveluja järjestetään henkilölle, joka tarvitsee niitä erityisen perhe- tai elämäntilanteen perusteella.

Kotihoito

Kotihoidolla tarkoitetaan palvelua, jolla huolehditaan, että henkilö suoriutuu jokapäiväiseen elämään kuuluvista toiminnoista kodissaan ja asuinympäristössään.

Kotihoitoon kuuluu asiakkaan yksilöllisen tarpeen mukainen:

1) hoito ja huolenpito;

2) toimintakykyä ja vuorovaikutusta edistävä ja ylläpitävä toiminta;

3) muu kuin 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu henkilön suoriutumista tukeva toiminta;

4) terveydenhuoltolain 25 §:ssä tarkoitettu kotisairaanhoito.

Kotihoitoa järjestetään henkilölle, joka tarvitsee sitä sillä perusteella, että hänen toimintakykynsä on alentunut korkean iän, sairauden, vamman tai muun vastaavan syyn vuoksi. Lisäksi kotihoitoa järjestetään henkilölle, joka tarvitsee sitä erityisen perhe- tai elämäntilanteen perusteella.

Kotihoitoa järjestetään henkilön tarpeen mukaan vuorokaudenajasta riippumatta.

20 § on kumottu L:lla 26.8.2022/790.

Tilapäinen asuminen

Tilapäistä asumista järjestetään henkilölle, joka erityisestä syystä tarvitsee asumisensa järjestämisessä hyvinvointialueen lyhytaikaista, kiireellistä apua.

Tuettu asuminen

Tuetulla asumisella tarkoitetaan itsenäistä asumista, jota tuetaan sosiaaliohjauksella.

Tuettua asumista järjestetään henkilölle, joka erityisestä syystä tarvitsee hyvinvointialueen apua tai tukea itsenäiseen asumiseen tai itsenäiseen asumiseen siirtymisessä.

Yhteisöllinen asuminen

Yhteisöllisellä asumisella tarkoitetaan hyvinvointialueen järjestämää asumista esteettömässä ja turvallisessa asumisyksikössä, jossa henkilön hallinnassa on hänen tarpeitaan vastaava asunto ja jossa asukkaille on tarjolla sosiaalista kanssakäymistä edistävää toimintaa.

Yhteisöllistä asumista järjestetään henkilölle, joka tarvitsee sitä sillä perusteella, että hänen toimintakykynsä on alentunut ja hoidon ja huolenpidon tarpeensa kohonnut korkean iän, sairauden, vamman tai muun vastaavaan syyn vuoksi.

Ympärivuorokautinen palveluasuminen

Ympärivuorokautisella palveluasumisella tarkoitetaan asumista yhteisöllistä toimintaa tarjoavassa esteettömässä ja turvallisessa hoivakodissa, palvelukodissa tai vastaavassa asumisyksikössä, jossa henkilöllä on hänen tarpeitaan vastaava asunto ja jossa hän saa asumisyksikön henkilöstöltä viipymättä ja vuorokaudenajasta riippumatta hoitoa ja huolenpitoa myös äkilliseen tarpeeseensa.

Ympärivuorokautinen palveluasuminen sisältää henkilön yksilöllisen tarpeen mukaisen vuorokaudenajasta riippumattoman hoidon ja huolenpidon, toimintakykyä ylläpitävän ja edistävän toiminnan, ateriat, vaatehuollon, siivouksen sekä osallisuutta ja sosiaalista kanssakäymistä edistävän toiminnan. Palveluasumista on toteutettava niin, että henkilön yksityisyyttä kunnioitetaan ja hänen osallisuuttaan tuetaan. Lisäksi on huolehdittava, että henkilöllä on mahdollisuus saada tarvitsemansa lääkinnällinen kuntoutus ja muut terveydenhuollon palvelut.

Ympärivuorokautista palveluasumista järjestetään henkilölle, joka tarvitsee päivittäin vuorokaudenajasta riippumatta jatkuvaa hoitoa ja huolenpitoa tai vaativaa ammatillista hoitoa, joiden järjestäminen kotihoitona, omaishoitona, perhehoitona tai muulla tavalla ei ole mahdollista tai asiakkaan edun mukaista.

Ympärivuorokautista palveluasumista järjestetään henkilön tarpeen mukaan pitkäaikaisesti tai lyhytaikaisesti. Lyhytaikainen palveluasuminen voi olla tilapäistä tai säännöllisesti toistuvaa.

Laitospalvelut

Sosiaalihuollon laitospalveluilla tarkoitetaan hoidon, huolenpidon ja kuntoutuksen järjestämistä muussa kuin 21 c §:ssä tarkoitetussa jatkuvaa hoitoa ja huolenpitoa antavassa sosiaalihuollon toimintayksikössä. Laitospalveluja voidaan järjestää lyhytaikaisesti tai pitkäaikaisesti, päivisin, öisin tai ympärivuorokautisesti. Pitkäaikainen hoito ja huolenpito voidaan toteuttaa laitoksessa vain, jos se on henkilön terveyden tai turvallisuuden kannalta perusteltua, taikka siihen on muu laissa erikseen säädetty peruste. (26.8.2022/790)

Laitospalveluja toteutettaessa henkilölle on järjestettävä hänen yksilöllisten tarpeidensa mukainen kuntoutus, hoito ja huolenpito. Hänelle on lisäksi pyrittävä järjestämään turvallinen, kodinomainen ja virikkeitä antava elinympäristö, joka antaa mahdollisuuden yksityisyyteen ja edistää kuntoutumista, omatoimisuutta ja toimintakykyä.

Perheryhmäkoti

Perheryhmäkodilla tarkoitetaan sosiaalihuollon ympärivuorokautista palveluyksikköä, jossa annetaan kotoutumisen edistämisestä annetun lain (681/2023) 2 §:n 6 momentissa tarkoitetulle lapselle hoiva, huolenpito ja kasvatus mainitun lain 33 §:ssä tarkoitetulla tavalla. Perheryhmäkodin toiminnassa on noudatettava, mitä lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annetun lain 1 §:ssä säädetään. Lapsen hoiva, huolenpito ja kasvatus on järjestettävä ja lasta on kohdeltava siten, että hänen yksityisyyttään kunnioitetaan.

Perheryhmäkodin toiminnassa on huolehdittava siitä, että:

1) toimintaan on riittävät ja asianmukaiset toimitilat ja toimintavälineet;

2) hoiva-, huolenpito- ja kasvatustehtävissä toimii vähintään seitsemän työntekijää kuitenkin niin, että jos samassa rakennuksessa on useampi palveluyksikkö, jokaisessa on oltava vähintään kuusi hoiva-, huolenpito- ja kasvatustehtävissä toimivaa työntekijää;

3) hoiva-, huolenpito- ja kasvatustehtävissä olevan henkilöstön määrässä ja rakenteessa otetaan huomioon asiakkaiden erityistarpeet;

4) palveluyksikössä on lasten tarvitsemaan hoivaan, huolenpitoon ja kasvatukseen nähden riittävä määrä sosiaalihuollon ammattihenkilöistä annetun lain (817/2015) 3 §:ssä tarkoitettuja sosiaalihuollon ammattihenkilöitä sekä muuta henkilöstöä;

5) palveluyksikön hoiva-, huolenpito- ja kasvatustehtävistä vastaava johtaja täyttää 46 a §:n 3 momentissa säädetyt edellytykset.

Palveluyksikössä saa olla enintään seitsemän asiakaspaikkaa. Samassa rakennuksessa saa olla asiakaspaikka enintään 24 lapselle.

Kiireellisissä tapauksissa voidaan väliaikaisesti poiketa 3 momentissa säädetyistä lasten määristä, jos se on välttämätöntä lapsen hoivan järjestämiseksi.

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto voi antaa määräaikaisen luvan aloittaa perheryhmäkotitoiminta ilman yksityisistä sosiaalipalveluista annetun lain (922/2011) 7 §:ssä tarkoitettua lupaa, jos palvelua ei saada laajamittaisen maahantulon tai muun siihen verrattavan syyn vuoksi muutoin järjestettyä.

Perheryhmäkodin palveluksessa olevaan henkilöön sovelletaan rikosoikeudellista virkavastuuta koskevia säännöksiä hänen suorittaessaan tässä pykälässä tarkoitettuja tehtäviä. Vahingonkorvausvastuusta säädetään vahingonkorvauslaissa (412/1974). Aineiden ja esineiden haltuunotosta ja asiakkaan käytössä olevien tilojen tarkastamisesta perheryhmäkodissa säädetään kotoutumisen edistämisestä annetun lain 33 §:ssä.

L:lla 682/2023 lisätty 22 a § tulee voimaan 1.1.2025.

Liikkumista tukevat palvelut

Esteetön ja toimiva julkinen joukkoliikenne mukaan lukien kutsu- ja palveluliikenne on ensisijainen tapa järjestää kaikille soveltuva liikkuminen.

Liikkumista tukevia palveluja järjestetään henkilöille, jotka eivät kykene itsenäisesti käyttämään julkisia liikennevälineitä sairauden, vamman tai muun vastaavanlaisen toimintakykyä alentavan syyn takia ja jotka tarvitsevat palvelua asioimisen tai muun jokapäiväiseen elämään kuuluvan tarpeen vuoksi.

Liikkumisen tukea voidaan järjestää seuraavilla toteuttamistavoilla tai niiden yhdistelmillä:

1) julkisten liikennevälineiden käytön ohjauksella ja ohjatulla harjoittelulla;

2) saattajapalveluna;

3) ryhmäkuljetuksina;

4) korvaamalla taksilla, invataksilla tai muulla vastaavalla ajoneuvolla tapahtuvasta kuljetuksesta aiheutuvat kohtuulliset kustannukset;

5) muulla soveltuvalla tavalla.

Yksilöllisiä kuljetuspalveluja ei järjestetä henkilölle, joka on oikeutettu kuljetuksiin tai niiden kustannusten korvaamiseen muun lain nojalla.

Päihde- ja riippuvuustyö

Sosiaalihuollon päihde- ja riippuvuustyöllä tarkoitetaan hyvinvointialueen toteuttamia sosiaalipalveluja ja muuta yksilöön ja yhteisöihin kohdentuvaa toimintaa, jolla vähennetään ja poistetaan päihteisiin ja riippuvuuskäyttäytymiseen liittyviä, hyvinvointia ja turvallisuutta vaarantavia tekijöitä, vastataan päihteiden ongelmakäytöstä tai muusta riippuvuuskäyttäytymisestä aiheutuvaan tuen tarpeeseen sekä tuetaan päihteettömyyttä ja riippuvuuskäyttäytymisestä irrottautumista.

Sosiaalihuollon päihde- ja riippuvuustyöhön kuuluvat neuvonnan ja ohjauksen lisäksi 14 §:ssä tarkoitetut sosiaalipalvelut joko yleisinä sosiaalipalveluina tai päihde- ja riippuvuustyön erityisinä palveluina.

Raskaana olevalla henkilöllä on oikeus saada välittömästi riittävät päihteettömyyttä tukevat sosiaalipalvelut.

Palveluja on annettava henkilön, hänen perheensä ja muiden läheistensä 11 §:ssä tarkoitettujen tuen tarpeiden perusteella. Lapsen oikeudesta saada välttämättömät sosiaalipalvelut säädetään 13 §:ssä.

Sosiaalihuollossa tehtävä päihde- ja riippuvuustyö on suunniteltava ja toteutettava siten, että se muodostaa toimivan kokonaisuuden muun sosiaali- ja terveydenhuollon kanssa sekä hyvinvointialueella ja kunnissa tehtävän ehkäisevän päihdetyön kanssa.

Päihde- ja riippuvuustyön erityiset palvelut

Sosiaalihuollon päihde- ja riippuvuustyön erityisillä palveluilla tarkoitetaan päihteiden ongelmakäytöstä tai muusta riippuvuuskäyttäytymisestä johtuvaan tuen tarpeeseen kohdennettuja palveluja. Sellaisina on järjestettävä ainakin sosiaalityötä, sosiaaliohjausta, sosiaalista kuntoutusta ja asumispalveluja. Päihde- ja riippuvuustyön erityisiä palveluja on järjestettävä tarpeen mukaan avo- tai laitosmuotoisena.

Sosiaalihuollon päihde- ja riippuvuustyön erityiset palvelut täydentävät muita 14 §:ssä tarkoitettuja päihteettömyyttä tukevia tai päihteiden ongelmakäytön vuoksi tarvittavia sosiaalipalveluja. Päihde- ja riippuvuustyön erityisiä palveluja tulee sovittaa yhteen päihde- ja riippuvuushoidon kanssa 2 a §:n mukaisesti.

Päiväkeskus päihdetyön erityisenä palveluna

Hyvinvointialueen on järjestettävä päihteitä ongelmallisesti käyttäville henkilöille päiväkeskuspalvelua, jossa perustarpeisiin vastaamisen lisäksi tarjotaan sosiaaliohjausta. Palvelua tulee järjestää myös päihtyneille ja siinä on oikeus asioida nimettömänä.

Mielenterveystyö

Sosiaalihuollon mielenterveystyöllä tarkoitetaan hyvinvointialueen sosiaalipalveluja ja muuta yksilöön ja yhteisöön kohdentuvaa toimintaa, jolla vahvistetaan yksilön ja yhteisön mielenterveyttä suojaavia tekijöitä, vähennetään ja poistetaan mielenterveyttä vaarantavia tekijöitä sekä vastataan psyykkisen toimintakyvyn heikkenemisestä aiheutuvaan tuen tarpeeseen.

Sosiaalihuollon mielenterveystyöhön kuuluvat neuvonnan ja ohjauksen lisäksi 14 §:ssä tarkoitetut sosiaalipalvelut joko yleisinä sosiaalipalveluina tai erityisesti psyykkisen toimintakyvyn heikkenemisestä johtuvaan tuen tarpeeseen vastaavina palveluina. Lisäksi mielenterveystyöhön kuuluvat mielenterveyttä suojaaviin ja sitä vaarantaviin tekijöihin liittyvä tarpeenmukainen yksilön ja perheen psykososiaalinen tuki sekä yksilön ja yhteisön psykososiaalisen tuen yhteensovittaminen.

Palveluja annettaessa ja kehitettäessä on huomioitava perheen ja muiden läheisten 11 §:ssä tarkoitettu tuen tarve. Lapsen oikeudesta saada välttämättömät sosiaalipalvelut säädetään 13 §:ssä.

Sosiaalihuollossa tehtävä mielenterveystyö on suunniteltava ja toteutettava siten, että se muodostaa toimivan kokonaisuuden muun sosiaali- ja terveydenhuollon kanssa sekä hyvinvointialueella ja kunnissa tehtävän mielenterveyden edistämisen kanssa.

Aluehallintoviraston tulee järjestää vuosittain lasten ja nuorten mielenterveystyön ja mielenterveyden hoidon työnjaon kehittämiseksi alueelliset yhteistyökokoukset.

Mielenterveystyön palvelut

Sosiaalihuollon mielenterveystyön palveluilla tarkoitetaan erityisesti psyykkisen toimintakyvyn heikkenemisestä johtuvaan tuen tarpeeseen kohdennettuja palveluja. Sellaisina on järjestettävä ainakin asumispalveluja sekä niiden yhteydessä annettavaa sosiaaliohjausta, sosiaalityötä ja sosiaalista kuntoutusta.

Sosiaalihuollon mielenterveystyön palvelut täydentävät muita 14 §:ssä tarkoitettuja yksilön mielenterveyden tukemiseksi tarvittavia sosiaalipalveluja.

Kasvatus- ja perheneuvonta

Kasvatus- ja perheneuvontaa annetaan lapsen hyvinvoinnin, yksilöllisen kasvun ja myönteisen kehityksen edistämiseksi, vanhemmuuden tukemiseksi sekä lapsiperheiden suoriutumisen ja omien voimavarojen vahvistamiseksi.

Kasvatus- ja perheneuvontaan sisältyy lasten kasvuun ja kehitykseen, perhe-elämään, ihmissuhteisiin ja sosiaalisiin taitoihin liittyvää arviointia, ohjausta, asiantuntijaneuvontaa ja muuta tukea.

Kasvatus- ja perheneuvontaa toteutetaan monialaisesti sosiaalityön, psykologian ja lääketieteen sekä tarpeen mukaan muiden asiantuntijoiden kanssa.

Lapsen ja vanhemman välisten tapaamisten valvonta

Lapsen ja vanhemman välisten tapaamisten valvonnalla huolehditaan siitä, että lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annetun lain 2 §:ssä tarkoitettu tapaamisoikeus toteutuu lapsen edun mukaisesti. Tapaamisten valvonta perustuu joko lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annetun lain 8 §:ssä tarkoitetun viranomaisen vahvistamaan sopimukseen tai tuomioistuimen päätökseen, jossa määritellään tarvittavien toimenpiteiden sisältö. (8.7.2022/589)

Valvotuissa vaihdoissa valvoja huolehtii, että lapsi siirtyy sopimuksen tai päätöksen mukaisesti vanhemmalta toiselle. Tuetuissa tapaamisissa valvoja on käytettävissä tapaamisen ajan. Valvotuissa tapaamisissa valvoja on tapaamisen ajan näkö- ja kuuloyhteydessä lapseen ja vanhempaan.

Valvoja voi päättää, että tapaamista ei aloiteta tai vaihtoa ei suoriteta, tai keskeyttää tapaamisen, jos se on välttämätöntä lapsen edun vuoksi. Valvojan on annettava toimivaltaiselle lastenvalvojalle kirjallinen selvitys keskeyttämistään tai muusta syystä toteutumatta jääneistä sovituista tapaamisista. Valvojalla on oltava tehtävään soveltuva ammattitutkinto tai muu soveltuva koulutus. (22.4.2016/292)

Lastenvalvoja

Lastenvalvojan tehtävässä voi toimia sosiaalityöntekijä tai henkilö, jolla on muu tehtävään soveltuva ylempi korkeakoulututkinto.

Mitä 1 momentissa on säädetty, koskee myös henkilöä, jonka tehtäviin kuuluu vastata lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annetun lain 8 §:ssä tai lapsen elatuksesta annetun lain 8 §:ssä tarkoitettujen sopimusten valmistelusta.

Omaistaan tai läheistään hoitavan henkilön vapaa

Hyvinvointialue voi tarvittaessa järjestää tuen tarpeessa olevan henkilön päivittäin sitovaa hoitoa ja huolenpitoa antavalle omaiselle tai läheiselle vapaapäiviä sekä alle vuorokauden pituisia virkistysvapaita. (8.7.2022/589)

Hyvinvointialueen on huolehdittava hoidettavan hoidon tarkoituksenmukaisesta järjestämisestä vapaan aikana. (8.7.2022/589)

Hoitajan vapaan aikainen sijaishoito voidaan järjestää omaishoidon tuesta annetun lain 4 a §:ssä tarkoitettuna sijaishoitona.

Opiskeluhuollon kuraattoripalvelut

Hyvinvointialueen on järjestettävä opiskeluhuollon kuraattoripalvelut alueellaan sijaitsevien koulujen ja oppilaitosten oppilas- ja opiskelijahuoltolain (1287/2013) 1 §:ssä tarkoitetussa opetuksessa tai koulutuksessa oleville oppilaille ja opiskelijoille heidän kotipaikastaan riippumatta noudattaen, mitä mainitussa laissa säädetään.

Opiskeluhuollon kuraattoripalvelut ovat osa oppilas- ja opiskelijahuoltolain mukaisia opiskeluhuollon palveluja. Sen lisäksi, mitä oppilas- ja opiskelijahuoltolaissa säädetään opiskeluhuollon kuraattoripalvelujen järjestämisestä ja sisällöstä, hyvinvointialueen on niitä järjestäessään toimittava yhteistyössä opetuksen- ja koulutuksen järjestäjien sekä muiden toimijoiden kanssa terveydenhuoltolain 15 a §:n 3 momentin mukaisesti. Hyvinvointialueen velvollisuudesta osallistua perusopetuslain (628/1998) 15 §:ssä sekä lukiolain (714/2018) 12 §:ssä tarkoitetun opetussuunnitelman ja ammatillisesta koulutuksesta annetun lain (531/2017) 99 §:n 1 momentissa tarkoitettujen opiskelijahuollon järjestämistapojen laatimiseen säädetään terveydenhuoltolain 15 a §:n 4 momentissa. (25.5.2022/380)

Muut sosiaalipalvelut

Lomanviettopalveluja ja tukea lomanvieton järjestämiseen annetaan perhetilanteen, pitkäaikaisen sairauden, vamman tai muun vastaavanlaisen syyn perusteella. Erityistä tukea tarvitsevalle lapselle tai hänen perheelleen voidaan järjestää vertaisryhmätoimintaa sekä tukihenkilö- tai perhe lapsen terveyden tai kehityksen turvaamiseksi. Kaikkien asiakkaiden hyvinvointia voidaan edistää myös muilla kuin 3 luvussa mainituilla sosiaalipalveluilla.

Sosiaalipäivystys

Sosiaalipäivystys on järjestettävä ympärivuorokautisesti kiireellisen ja välttämättömän avun turvaamiseksi kaiken ikäisille. Päivystys on toteutettava siten, että palveluun voi saada yhteyden ympäri vuorokauden ja kiireelliset sosiaalipalvelut voidaan antaa siten kuin tässä tai muussa laissa säädetään. Päivystävissä yksiköissä on oltava riittävät voimavarat ja osaaminen, jotta palvelun laatu ja asiakasturvallisuus toteutuvat.

Sosiaalipäivystystä toteutettaessa on toimittava yhteistyössä ensihoitopalvelun, terveydenhuollon päivystyksen, pelastustoimen, poliisin, hätäkeskuksen ja tarpeen mukaan muiden toimijoiden kanssa.

Sosiaalipäivystyksen ja terveydenhuollon yhteistyö

Sosiaalipäivystystä on järjestettävä terveydenhuoltolain 50 §:n 3 momentissa tarkoitetun laajan ympärivuorokautisen päivystysyksikön yhteydessä ja 4 momentissa tarkoitetun perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon yhteispäivystyksen yhteydessä. Sosiaalipäivystyksen järjestämisestä vastaavat ne hyvinvointialueet, joiden alueella tässä momentissa tarkoitetut terveydenhuollon toimintayksiköt sijaitsevat. (8.7.2022/589)

Mielenterveys- tai päihde- ja riippuvuuspalveluja tarvitsevan asiakkaan hoidon ja palvelujen jatkuvuus on turvattava osana terveydenhuollon päivystystä ja sosiaalipäivystystä. (29.12.2022/1280)

Sosiaalipäivystys toteuttaa psykososiaalista tukea kiireellisissä tilanteissa yhdessä terveydenhuollon kanssa. Sosiaalipäivystys vastaa kiireellisissä tilanteissa psykososiaalisen tuen ensivaiheen johtamisesta ja yhteen sovittamisesta. (29.12.2022/1280)

Alueen sosiaalipäivystyksen tehtävänä on yhteistyössä terveydenhuoltolain 46 §:ssä tarkoitetun ensihoitokeskuksen kanssa:

1) sovittaa yhteen Hätäkeskuslaitokselle annettavat paikalliset ja alueelliset sosiaalitoimen hälytysohjeet ottaen huomioon terveystoimen hälytysohjeet;

2) osallistua alueellaan varautumis- ja valmiussuunnitelmien laatimiseen häiriötilanteiden ja suuronnettomuuksien varalle yhdessä muiden viranomaisten, toimijoiden ja yhteistyöalueiden ensihoitokeskusten kanssa siten, että suunnitelmat muodostavat kansallisen kokonaisuuden.
(29.12.2022/1280)
Sosiaalipäivystysyksiköiden tehtävistä, sosiaalipäivystyksen järjestämisen tavoista, yhteistyöstä muiden toimijoiden kesken ja päivystysyksiköiden alueellisesta yhteistyöstä voidaan säätää tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.

Psykososiaalinen tuki äkillisissä järkyttävissä tilanteissa

Sosiaalihuollon psykososiaalisella tuella äkillisissä järkyttävissä tilanteissa tarkoitetaan sosiaalityönä ja sosiaaliohjauksena annettavaa välitöntä tukea yksilölle, perheelle ja yhteisölle sekä tuen yhteensovittamista.

Psykososiaalista tukea äkillisissä järkyttävissä tilanteissa toteutetaan sosiaalipäivystyksessä ja osana sosiaalihuollon muuta toimintaa.

Sosiaalipäivystyksen ja terveydenhuollon yhteistyöstä kiireellisten tilanteiden psykososiaalisen tuen antamisessa säädetään 29 a §:ssä. Terveydenhuollon psykososiaalisesta tuesta äkillisissä järkyttävissä tilanteissa säädetään terveydenhuoltolain 50 b §:ssä.

4 luku

Sosiaalihuollon toteuttaminen

Keskeiset periaatteet

Asiakkaalla on oikeus saada sosiaalihuollon toteuttajalta laadultaan hyvää sosiaalihuoltoa ja hyvää kohtelua ilman syrjintää. Asiakasta on kohdeltava siten, että hänen vakaumustaan ja yksityisyyttään kunnioitetaan eikä hänen ihmisarvoaan loukata.

Sosiaalihuoltoa koskevia päätöksiä ja ratkaisuja tehtäessä ja sosiaalihuoltoa toteutettaessa on ensisijaisesti otettava huomioon asiakkaan etu siten kuin 4 ja 5 §:ssä säädetään

Sosiaalihuoltoa on lähtökohtaisesti toteutettava siten, että avio- ja avopuolisoilla sekä muilla perheenjäsenillä on mahdollisuus asua yhdessä.

Asiakkaiden käytössä olevien sosiaalipalvelujen toimitilojen on tuettava asiakkaiden sosiaalista vuorovaikutusta. Toimitilojen suunnittelussa ja käytössä on huomioitava asiakkaiden yksilölliset tarpeet ja edellytykset, esteettömyys ja yksityisyyden suoja.

Asiakkaan kuuleminen ja oikeus saada selvitys eri vaihtoehdoista

Asiakkaan kuulemisesta ennen häntä koskevan päätöksen tekemistä säädetään hallintolaissa (434/2003). Asiakkaan oikeudesta saada selvitys eri vaihtoehdoista säädetään sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetussa laissa (812/2000).

Lapsen ja nuoren mielipide ja toivomukset

Sosiaalihuollon tarvetta arvioitaessa, lasta ja nuorta koskevaa päätöstä tehtäessä sekä sosiaalihuoltoa toteutettaessa lapsen ja nuoren mielipiteisiin ja toivomuksiin on kiinnitettävä erityistä huomiota. Lapselle on turvattava hänen ikäänsä ja kehitystasoaan vastaavalla tavalla mahdollisuus saada tietoa häntä koskevassa asiassa ja esittää siitä mielipiteensä ja toivomuksensa. Lapsen mielipide on selvitettävä hienovaraisesti sekä siten, että tästä ei aiheudu tarpeettomasti haittaa lapsen ja hänen vanhempiensa tai muiden läheisten ihmisten välisille suhteille. Lapsen mielipiteen selvittämisen tapa ja pääasiallinen sisältö on kirjattava lasta koskeviin asiakasasiakirjoihin.

Mielipiteen selvittämisen yhteydessä lapselle ei saa antaa sellaisia tietoja, jotka vaarantaisivat hänen kehitystään tai ovat vastoin lapsen muuta erittäin tärkeää yksityistä etua.

Sosiaalihuollon saatavuus ja saavutettavuus

Sosiaalihuollon suunnittelusta ja toteuttamisesta on pidettävä huolta sen mukaan kuin tässä laissa tai muutoin säädetään. Sosiaalipalvelujen tulee olla sisällöltään ja laadultaan sellaisia kuin lainsäädäntö edellyttää.

Yleiset hyvinvointialueen sosiaalipalvelut on toteutettava siten, että ne soveltuvat kaikille asiakkaille. Tarvittaessa avun ja tuen tarpeessa oleva henkilö on ohjattava erityispalvelujen piiriin. Palvelut on lähtökohtaisesti toteutettava siten, että niihin on mahdollista hakeutua oma-aloitteisesti riittävän aikaisessa vaiheessa. (8.7.2022/589)

Sosiaalipalveluja on pyrittävä järjestämään eri hallinnonalojen peruspalvelujen yhteydessä, jos järjestely edistää palvelujen yhteensovittamista ja laadultaan hyvien palvelujen järjestämistä.

Tiedot siitä, minkälaisia sosiaalipalveluja on mahdollista saada, miten niitä voi hakea ja mitkä ovat palvelujen saamisen perusteet, on julkaistava helposti saavutettavalla ja ymmärrettävällä tavalla.

Sosiaalipalvelujen kokoaminen alueellisesti muiden palvelujen yhteyteen

Sosiaalipalveluja voidaan koota valtakunnallisesti ja alueellisesti muiden palvelujen yhteyteen, jos se on tarpeen erityisosaamisen ja siten asiakasturvallisuuden ja palvelujen laadun varmistamiseksi. Palvelujen yhteen kokoaminen on tarpeellista, jos sosiaalipalvelu vaativana ja harvoin tarvittavana edellyttää toistettavuutta ja usean alan erityisosaamista riittävän taidon ja osaamisen saavuttamiseksi ja sen ylläpitämiseksi. Palveluja toteutettaessa on otettava huomioon asiakkaan etu siten kuin 4 ja 5 §:ssä säädetään.

Edellä 1 momentissa tarkoitettujen edellytysten täyttyessä voidaan koota yhteen yksittäisiä mielenterveys- ja päihdetyön palveluja, vammaisten henkilöiden palveluja, lastensuojelun palveluja sekä väkivalta- ja seksuaalirikosten uhrien palveluja. Myös muita palveluja voidaan koota yhteen, jos palveluja on mahdollista antaa asiakkaan edun mukaisesti.

Valtioneuvoston asetuksella säädetään tarvittaessa valtakunnallisesti ja alueellisesti keskitettäviin palveluihin sisältyvistä toimenpiteistä. Valtioneuvoston asetuksella voidaan edellä tässä pykälässä tarkoitettua toiminnan yhteen sovittamista varten nimetä valtakunnallisia toimijoita.

Erikoissairaanhoidon työnjaosta ja keskittämisestä säädetään terveydenhuoltolaissa. Palvelujen kokoamisesta suurempiin kokonaisuuksiin säädetään myös sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämisestä annetun lain 9 §:ssä. (8.7.2022/589)

33 b § (8.7.2022/588)

33 b § on kumottu L:lla 8.7.2022/589.

33 c § (8.7.2022/588)

33 c § on kumottu L:lla 8.7.2022/589.

33 d § (8.7.2022/588)

33 d § on kumottu L:lla 8.7.2022/589.

33 e § (8.7.2022/588)

33 e § on kumottu L:lla 8.7.2022/589.

Sosiaalihuollon asiakkuuden alkaminen ja päättyminen

Sosiaalihuoltoasia tulee vireille hakemuksesta tai kun hyvinvointialueen sosiaalihuollon työntekijä on muutoin tehtävissään saanut tietää mahdollisesti sosiaalipalvelujen tarpeessa olevasta henkilöstä. (8.7.2022/589)

Sosiaalihuollon asiakkuus alkaa hakemuksesta tai kun muulla tavoin vireille tullutta asiaa ryhdytään käsittelemään tai henkilölle annetaan sosiaalipalveluja. Asiakkuus päättyy, kun sosiaalihuollon asiakasasiakirjaan merkitään tiedoksi, että sosiaalihuollon järjestämiselle ei ole perustetta.

Yhteydenotto sosiaalihuoltoon tuen tarpeen arvioimiseksi

Jos terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetussa laissa (559/1994) tarkoitettu terveydenhuollon ammattihenkilö, sosiaalikuraattori taikka sosiaalitoimen, opetustoimen, liikuntatoimen, lasten päivähoidon, pelastuslaitoksen, Hätäkeskuslaitoksen, Tullin, poliisin, Rikosseuraamuslaitoksen, työvoimaviranomaisen, Kansaneläkelaitoksen tai ulosottoviranomaisen palveluksessa oleva on tehtävässään saanut tietää henkilöstä, jonka sosiaalihuollon tarve on ilmeinen, hänen on ohjattava henkilö hakemaan sosiaalipalveluja tai henkilön antaessa suostumuksensa otettava yhteyttä hyvinvointialueen sosiaalihuollosta vastaavaan viranomaiseen, jotta tuen tarve arvioitaisiin. (23.3.2023/416)

L:lla 416/2023 muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.1.2025. Aiempi sanamuoto kuuluu:

Jos terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetussa laissa (559/1994) tarkoitettu terveydenhuollon ammattihenkilö, sosiaalikuraattori taikka sosiaalitoimen, opetustoimen, liikuntatoimen, lasten päivähoidon, pelastuslaitoksen, Hätäkeskuslaitoksen, Tullin, poliisin, Rikosseuraamuslaitoksen, työ- ja elinkeinoviranomaisen, Kansaneläkelaitoksen tai ulosottoviranomaisen palveluksessa oleva on tehtävässään saanut tietää henkilöstä, jonka sosiaalihuollon tarve on ilmeinen, hänen on ohjattava henkilö hakemaan sosiaalipalveluja tai henkilön antaessa suostumuksensa otettava yhteyttä hyvinvointialueen sosiaalihuollosta vastaavaan viranomaiseen, jotta tuen tarve arvioitaisiin. (8.7.2022/589)

Jos suostumusta ei voida saada ja henkilö on ilmeisen kykenemätön vastaamaan omasta huolenpidostaan, terveydestään tai turvallisuudestaan, tai lapsen etu sitä välttämättä vaatii, 1 momentissa tarkoitettujen henkilöiden on tehtävä ilmoitus sosiaalihuollon tarpeesta salassapitosäännösten estämättä viipymättä.

Myös muu kuin 1 momentissa tarkoitettu henkilö voi tehdä ilmoituksen häntä koskevien salassapitosäännösten estämättä.

Lastensuojeluilmoituksen ja ennakollisen lastensuojeluilmoituksen tekemisestä säädetään lastensuojelulain 25 ja 25 c §:ssä. Jos ilmoitusvelvollinen henkilö on ottanut viipymättä yhteyttä sosiaalihuollosta vastaavaan viranomaiseen siten kuin 1-3 momentissa säädetään ja ilmoittanut yhteydenoton syyt, ei samojen tietojen perusteella tarvitse tehdä lastensuojeluilmoitusta.

Iäkkään henkilön palvelutarpeesta ilmoittamisessa on lisäksi noudatettava, mitä vanhuspalvelulain 25 §:ssä säädetään.

Palvelutarpeen arviointi

Kun hyvinvointialueen sosiaalihuollon palveluksessa oleva on tehtävässään saanut tietää sosiaalihuollon tarpeessa olevasta henkilöstä, hänen on huolehdittava, että henkilön kiireellisen avun tarve arvioidaan välittömästi. Lisäksi henkilöllä on oikeus saada palvelutarpeen arviointi, jollei arvioinnin tekeminen ole ilmeisen tarpeetonta.

Palvelutarpeen arviointi on aloitettava viipymättä ja saatettava loppuun ilman aiheetonta viivytystä. Arvioinnin tekeminen on aloitettava viimeistään seitsemäntenä arkipäivänä siitä, kun asiakas, asiakkaan omainen tai läheinen tai hänen laillinen edustajansa on ottanut yhteyttä sosiaalipalveluista vastaavaan hyvinvointialueen viranomaiseen palvelujen saamiseksi, jos:

1) henkilö on yli 75-vuotias;

2) henkilö saa vammaisetuuksista annetun lain (570/2007) 9 §:n 3 momentin 3 kohdassa tarkoitettua ylintä hoitotukea;

3) henkilö on vammaispalvelulaissa tarkoitettu vammainen henkilö.

Erityistä tukea tarvitsevan lapsen palvelutarpeen arviointi on aloitettava viimeistään seitsemäntenä arkipäivänä asian vireille tulosta ja arvioinnin on valmistuttava viimeistään kolmen kuukauden kuluessa vireille tulosta.

Arviointi tehdään asiakkaan elämäntilanteen edellyttämässä laajuudessa yhteistyössä asiakkaan ja tarvittaessa hänen omaisensa ja läheisensä sekä muiden toimijoiden kanssa. Arviointia tehtäessä asiakkaalle on selvitettävä hänen yleis- ja erityislainsäädäntöön perustuvat oikeutensa ja velvollisuutensa sekä erilaiset vaihtoehdot palvelujen toteuttamisessa ja niiden vaikutukset samoin kuin muut seikat, joilla on merkitystä hänen asiassaan. Selvitys on annettava siten, että asiakas riittävästi ymmärtää sen sisällön ja merkityksen. Kun arvioidaan henkilön toimintakykyä ja palvelutarvetta erilaisissa toimintaympäristöissä, on otettava huomioon henkilön terveydentila, elämäntilanne ja elinolosuhteet sekä niissä tapahtuvat muutokset. Arviointia tehtäessä on kunnioitettava asiakkaan itsemääräämisoikeutta ja otettava huomioon hänen toivomuksensa, mielipiteensä ja yksilölliset tarpeensa. Erityistä huomiota on kiinnitettävä lasten ja nuorten sekä vammaisten ja erityistä tukea tarvitsevien henkilöiden itsemääräämisoikeuden kunnioittamiseen. Iäkkään henkilön palvelutarpeen selvitystä tehtäessä on lisäksi noudatettava vanhuspalvelulakia. Vammaisen henkilön palvelutarvetta arvioitaessa on lisäksi noudatettava vammaispalvelulakia. Lastensuojelutarpeen selvittämisestä palvelutarpeen arvioinnin yhteydessä säädetään lastensuojelulaissa.

Palvelutarpeen arvioinnista vastaa palvelutarpeen arvioimisen kannalta tarkoituksenmukainen sosiaalihuollon ammattihenkilöistä annetun lain 3 §:ssä tarkoitettu sosiaalihuollon ammattihenkilö, jollei muualla laissa toisin säädetä. Erityistä tukea tarvitsevien lasten ja muiden erityistä tukea tarvitsevien henkilöiden palvelutarpeen arvioinnin tekemisestä vastaa virkasuhteessa oleva sosiaalityöntekijä. (14.4.2023/682)

L:lla 682/2023 muutettu 5 momentti tulee voimaan 1.1.2025. Aiempi sanamuoto kuuluu:

Palvelutarpeen arvioinnista vastaa palvelutarpeen arvioimisen kannalta tarkoituksenmukainen sosiaalihuollon ammattihenkilöistä annetun lain (817/2015) 3 §:ssä tarkoitettu sosiaalihuollon ammattihenkilö, jollei muualla laissa toisin säädetä. Erityistä tukea tarvitsevien lasten ja muiden erityistä tukea tarvitsevien henkilöiden palvelutarpeen arvioinnin tekemisestä vastaa virkasuhteessa oleva sosiaalityöntekijä.

L:lla 677/2023 muutettu 36 § tulee voimaan 1.1.2025. Aiempi sanamuoto kuuluu:

Palvelutarpeen arviointi

Kun hyvinvointialueen sosiaalihuollon palveluksessa oleva on tehtävässään saanut tietää sosiaalihuollon tarpeessa olevasta henkilöstä, hänen on huolehdittava, että henkilön kiireellisen avun tarve arvioidaan välittömästi. Lisäksi henkilöllä on oikeus saada palvelutarpeen arviointi, jollei arvioinnin tekeminen ole ilmeisen tarpeetonta. (8.7.2022/589)

Palvelutarpeen arviointi on aloitettava viipymättä ja saatettava loppuun ilman aiheetonta viivytystä. Arvioinnin tekeminen on aloitettava viimeistään seitsemäntenä arkipäivänä siitä, kun asiakas, asiakkaan omainen tai läheinen tai hänen laillinen edustajansa on ottanut yhteyttä sosiaalipalveluista vastaavaan hyvinvointialueen viranomaiseen palvelujen saamiseksi, jos: (8.7.2022/589)

1) henkilö on yli 75-vuotias;

2) henkilö saa vammaisetuuksista annetun lain (570/2007) 9 §:n 3 momentin 3 kohdan mukaista ylintä hoitotukea.

Erityistä tukea tarvitsevan lapsen palvelutarpeen arviointi on aloitettava viimeistään seitsemäntenä arkipäivänä asian vireille tulosta ja arvioinnin on valmistuttava viimeistään kolmen kuukauden kuluessa vireille tulosta.

Arviointi tehdään asiakkaan elämäntilanteen edellyttämässä laajuudessa yhteistyössä asiakkaan ja tarvittaessa hänen omaisensa ja läheisensä sekä muiden toimijoiden kanssa. Arviointia tehtäessä asiakkaalle on selvitettävä hänen yleis- ja erityislainsäädäntöön perustuvat oikeutensa ja velvollisuutensa sekä erilaiset vaihtoehdot palvelujen toteuttamisessa ja niiden vaikutukset samoin kuin muut seikat, joilla on merkitystä hänen asiassaan. Selvitys on annettava siten, että asiakas riittävästi ymmärtää sen sisällön ja merkityksen. Arviointia tehtäessä on kunnioitettava asiakkaan itsemääräämisoikeutta ja otettava huomioon hänen toiveensa, mielipiteensä ja yksilölliset tarpeensa. Erityistä huomiota on kiinnitettävä lasten ja nuorten sekä erityistä tukea tarvitsevien henkilöiden itsemääräämisoikeuden kunnioittamiseen. Ikääntyneen väestön palvelutarpeen selvitystä tehtäessä on lisäksi noudatettava, mitä vanhuspalvelulaissa säädetään. Lastensuojelutarpeen selvittämisestä palvelutarpeen arvioinnin yhteydessä säädetään lastensuojelulaissa.

Palvelutarpeen arvioinnista vastaa palvelutarpeen arvioimisen kannalta tarkoituksenmukainen sosiaalihuollon ammattihenkilöistä annetun lain (817/2015) 3 §:ssä tarkoitettu sosiaalihuollon ammattihenkilö, jollei muualla laissa toisin säädetä. Erityistä tukea tarvitsevien lasten ja muiden erityistä tukea tarvitsevien henkilöiden palvelutarpeen arvioinnin tekemisestä vastaa virkasuhteessa oleva sosiaalityöntekijä. (22.4.2016/292)

Palvelutarpeen arvioinnin sisältö

Palvelutarpeen selvittämisen perusteella arvioidaan, onko henkilöllä tuen tarvetta. Jos henkilö tarvitsee tukea, arvioidaan, onko tuen tarve luonteeltaan tilapäistä, toistuvaa tai pitkäaikaista. Palvelutarpeen arviointi sisältää:

1) yhteenvedon asiakkaan tilanteesta sekä sosiaalipalvelujen ja erityisen tuen tarpeesta;

2) sosiaalihuollon ammattihenkilön johtopäätökset asiakkuuden edellytyksistä;

3) asiakkaan mielipiteen ja näkemyksen palvelutarpeestaan, ellei palvelutarpeen arvioimiseen yhteistyössä asiakkaan kanssa ole ilmeistä estettä;

4) asiakkaan ja sosiaalihuollon ammattihenkilön arvion 42 §:n mukaisen omatyöntekijän tarpeesta.

Palvelujen järjestäminen palvelutarpeen arvioinnin mukaisesti

Kun tuen tarve on luonteeltaan tilapäistä, on oikea-aikaisilla ja riittävillä tilapäisillä palveluilla pyrittävä ehkäisemään pidempiaikaisen tuen tarvetta.

Kun tuen tarve on jatkuvaa tai toistuvaa, palveluja on järjestettävä siten, että tavoitteena on asiakkaan itsenäinen selviytyminen ja tuen tarpeen päättyminen asiakkaan kanssa tavoitteeksi asetetun määräajan jälkeen.

Henkilöille, joiden tuen tarve on pysyvä tai pitkäaikainen, tuki on pyrittävä järjestämään siten, että turvataan palvelujen jatkuvuus, ellei palvelujen muuttaminen ole asiakkaan edun mukaista. Jos tuen tarve on vain osittain pysyvä tai pitkäaikainen, on tuki järjestettävä muilta osin siten kuin edellä 1 ja 2 momentissa säädetään.

Asiakassuunnitelma

Palvelutarpeen arviointia on täydennettävä asiakkaalle laadittavalla asiakassuunnitelmalla tai muulla vastaavalla suunnitelmalla, jollei suunnitelman laatiminen ole ilmeisen tarpeetonta. Suunnitelma on laadittava, jollei siihen ole ilmeistä estettä, yhdessä asiakkaan kanssa noudattaen 36 §:n 4 ja 5 momentissa säädettyä.

Asiakassuunnitelma sisältää asiakkaan palvelutarpeen edellyttämässä laajuudessa:

1) asiakkaan arvion ja ammatillisen arvion tuen tarpeesta;

2) asiakkaan arvion ja ammatillisen arvion tarvittavista palveluista ja toimenpiteistä;

3) omatyöntekijän tai muun asiakkaan palveluista vastaavan työntekijän arvion asiakkaan terveyden tai kehityksen kannalta välttämättömistä sosiaalipalveluista sekä niiden alkamisajankohdasta ja kestosta;

4) tiedot siitä, kuinka usein asiakas ja omatyöntekijä tai muu asiakkaan palveluista vastaava työntekijä tulevat tapaamaan;

5) asiakkaan ja työntekijän arvion asiakkaan vahvuuksista ja voimavaroista;

6) asiakkaan ja työntekijän yhdessä asettamat tavoitteet, joihin sosiaalihuollon avulla pyritään;

7) arvion asiakkuuden kestosta;

8) tiedot eri alojen yhteistyötahoista, jotka osallistuvat asiakkaan tarpeisiin vastaamiseen, ja vastuiden jakautumisesta niiden kesken;

9) suunnitelman toteutumisen seurantaa, tavoitteiden saavuttamista ja tarpeiden uudelleen arviointia koskevat tiedot;

10) selvityksen asiakkaan elämäntilanteen ja toimintaympäristön vaikutuksesta toimintakykyyn;

11) asiakkaan ehdotuksen sellaisesta palveluiden tuottamis- ja toteuttamistavasta, jolla voidaan parhaiten vastata hänen tarpeisiinsa.

Asiakassuunnitelma on tarkistettava tarvittaessa. Suunnitelman sisältö on sovitettava yhteen henkilön tarvitsemien muiden hallinnonalojen palvelujen ja tukitoimien kanssa. Velvollisuuteen laatia suunnitelma sekä suunnitelman sisältöön ja asiaan osallisiin sovelletaan lisäksi, mitä niistä erikseen säädetään. Sen estämättä, mitä muualla laissa säädetään, asiakkaan suostumuksella voidaan laatia sosiaalihuollon ja muiden hallinnonalojen palveluja ja tukitoimia koskeva yhteinen suunnitelma, jossa on suunnitelman laatimiseen ja käyttöön nähden tarpeellisia tietoja. Yhteisen suunnitelman laatimisesta ilman asiakkaan suostumusta säädetään erikseen.

Jos asiakkaan tukena toimii omaisia tai muita läheisiä henkilöitä, heidän tukemiseensa liittyvä suunnitelma laaditaan tarvittaessa erikseen.

L:lla 677/2023 muutettu 39 § tulee voimaan 1.1.2025. Aiempi sanamuoto kuuluu:

Asiakassuunnitelma

Palvelutarpeen arviointia on täydennettävä asiakkaalle laadittavalla asiakassuunnitelmalla tai muulla vastaavalla suunnitelmalla, ellei suunnitelman laatiminen ole ilmeisen tarpeetonta. Suunnitelma on laadittava, ellei siihen ole ilmeistä estettä, yhdessä asiakkaan kanssa siten kuin 36 §:n 4 ja 5 momentissa säädetään.

Asiakassuunnitelma sisältää asiakkaan palvelutarpeen edellyttämässä laajuudessa:

1) asiakkaan arvion ja ammatillisen arvion tuen tarpeesta;

2) asiakkaan arvion ja ammatillisen arvion tarvittavista palveluista ja toimenpiteistä;

3) omatyöntekijän tai muun asiakkaan palveluista vastaavan työntekijän arvio asiakkaan terveyden tai kehityksen kannalta välttämättömistä sosiaalipalveluista sekä niiden alkamisajankohdasta ja kestosta;

4) tiedot siitä kuinka usein asiakas ja omatyöntekijä tai muu asiakkaan palveluista vastaava työntekijä tulevat tapaamaan;

5) asiakkaan ja työntekijän arvion asiakkaan vahvuuksista ja voimavaroista;

6) asiakkaan ja työntekijän yhdessä asettamat tavoitteet, joihin sosiaalihuollon avulla pyritään;

7) arvion asiakkuuden kestosta;

8) tiedot eri alojen yhteistyötahoista, jotka osallistuvat asiakkaan tarpeisiin vastaamiseen ja vastuiden jakautuminen niiden kesken;

9) suunnitelman toteutumisen seurantaa, tavoitteiden saavuttamista ja tarpeiden uudelleen arviointia koskevat tiedot.

Asiakassuunnitelma on tarkistettava tarvittaessa. Suunnitelman sisältö on sovitettava yhteen henkilön tarvitsemien muiden hallinnonalojen palvelujen ja tukitoimien kanssa. Velvollisuudesta suunnitelman laatimiseen sekä suunnitelman sisällöstä ja asiaan osallisista on lisäksi voimassa, mitä niistä erikseen säädetään. Sen estämättä, mitä muualla laissa säädetään, voidaan asiakkaan suostumuksella laatia sosiaalihuollon ja muiden hallinnonalojen palveluja ja tukitoimia koskeva yhteinen suunnitelma, jossa on suunnitelman laatimiseen ja käyttöön nähden tarpeellisia tietoja. Yhteisen suunnitelman laatimisesta ilman asiakkaan suostumusta säädetään erikseen.

Jos asiakkaan tukena toimii omaisia tai muita läheisiä henkilöitä, laaditaan heidän tukemiseensa liittyvä suunnitelma tarvittaessa erikseen.

Ilmoitus muulle viranomaiselle asiakkaan tuen tarpeesta

Jos asiakkaan tarpeisiin ei voida vastata vain sosiaalihuollon toimin, asiakkaan palvelutarpeen arvioinnista vastaavan sosiaalihuollon ammattihenkilön, omatyöntekijän tai muun asiakkaan palveluista vastaavan työntekijän on asiakkaan suostumuksella otettava yhteyttä siihen viranomaiseen, jonka vastuulle tarvittavien toimien järjestäminen ensisijaisesti kuuluu.

Edellä 1 momentissa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottaneen viranomaisen tulee asiakkaan suostumuksella ilmoittaa siihen yhteyttä ottaneelle viranomaiselle ilman aiheetonta viivytystä, mihin toimiin se on ilmoituksen johdosta ryhtynyt. Ilmoittamista ei kuitenkaan tarvitse tehdä, jos se on ilmeisen tarpeetonta.

Tietojen luovuttamisesta ilman asiakkaan lupaa tai suostumusta säädetään sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen käsittelystä annetussa laissa (703/2023), jäljempänä asiakastietolaki. Asiakkaan ohjaamisesta toimivaltaiseen viranomaiseen säädetään hallintolaissa. (14.4.2023/719)

L:lla 719/2023 muutettu 3 momentti tulee voimaan 1.1.2024. Aiempi sanamuoto kuuluu:

Tietojen luovuttamisesta ilman asiakkaan suostumusta säädetään sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetussa laissa (812/2000). Asiakkaan ohjaamisesta toimivaltaiseen viranomaiseen säädetään hallintolaissa.

Monialainen yhteistyö

Palvelutarpeen arvioimiseksi, päätösten tekemiseksi ja sosiaalihuollon toteuttamiseksi toimenpiteestä vastaavan sosiaalihuollon viranomaisen on huolehdittava siitä, että käytettävissä on henkilön yksilöllisiin tarpeisiin nähden riittävästi asiantuntemusta ja osaamista. Jos henkilön tarpeiden arviointi ja niihin vastaaminen edellyttävät sosiaalitoimen tai muiden viranomaisten palveluja tai tukitoimia, on näiden tahojen osallistuttava toimenpiteestä vastaavan työntekijän pyynnöstä henkilön palvelutarpeen arvioinnin tekemiseen ja asiakassuunnitelman laatimiseen.

Sosiaalihuoltoa toteutetaan yhteistyössä eri toimijoiden kanssa siten, että sosiaalihuollon ja tarvittaessa muiden hallinnonalojen palvelut muodostavat asiakkaan edun mukaisen kokonaisuuden. Työntekijän on oltava tarpeen mukaan yhteydessä eri yhteistyötahoihin ja asiantuntijoihin sekä tarvittaessa henkilön omaisiin ja muihin hänelle läheisiin henkilöihin siten kuin tässä laissa tarkemmin säädetään.

Asiakastietojen kirjaamisesta monialaisessa yhteistyössä sekä sosiaali- ja terveydenhuollon yhteisissä palveluissa säädetään asiakastietolain 7 luvussa. Tietojen antamisesta ilman asiakkaan lupaa sosiaali- ja terveydenhuollon yhteisissä palveluissa sekä muihin terveyspalveluihin välttämättömien terveyspalvelujen järjestämiseksi ja toteuttamiseksi säädetään asiakastietolain 53 §:ssä. Sosiaalihuollon viranomaisen oikeudesta saada laissa säädettyjen tehtäviensä suorittamiseksi tarpeellista virka-apua muilta viranomaisilta säädetään sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetussa laissa. (14.4.2023/719)

L:lla 719/2023 muutettu 3 momentti tulee voimaan 1.1.2024. Aiempi sanamuoto kuuluu:

Tietojen antamisesta ilman asiakkaan suostumusta ja asiakastietojen kirjaamisesta monialaisessa yhteistyössä sekä sosiaali- ja terveydenhuollon yhteisissä palveluissa sekä sosiaalihuollon viranomaisen oikeudesta saada laissa säädettyjen tehtäviensä suorittamiseksi tarpeellista virka-apua muilta viranomaisilta säädetään sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetussa laissa.

Omatyöntekijä

Sosiaalihuollon asiakkaalle on nimettävä asiakkuuden ajaksi omatyöntekijä. Työntekijää ei tarvitse nimetä, jos asiakkaalle on jo nimetty muu palveluista vastaava työntekijä tai nimeäminen on muusta syystä ilmeisen tarpeetonta.

Omatyöntekijän on oltava sosiaalihuollon ammattihenkilöistä annetun lain 3 §:ssä tarkoitettu ammattihenkilö. Omatyöntekijänä saa toimia mainitussa pykälässä tarkoitetun ammattihenkilön sijaan terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun lain 2 §:ssä tarkoitettu ammattihenkilö, jos se on asiakkaan palvelukokonaisuuden kannalta perusteltua. (29.12.2022/1280)

Erityistä tukea tarvitsevan lapsen tai muun erityistä tukea tarvitsevan henkilön omatyöntekijän tai hänen kanssaan asiakastyötä tekevän työntekijän on oltava sosiaalihuollon ammattihenkilöistä annetussa laissa tarkoitettu sosiaalityöntekijä ja tehtävä on hoidettava virkasuhteessa. (29.12.2022/1280)

Omatyöntekijänä toimivan henkilön tehtävänä on asiakkaan tarpeiden ja edun mukaisesti edistää 38 §:n 2 ja 3 momentissa säädetyn toteuttamista sekä toimia tarvittaessa muissa tässä laissa säädetyissä tehtävissä. (29.12.2022/1280)

Erityistä tukea tarvitsevaa lasta tai muuta erityistä tukea tarvitsevaa henkilöä koskevaa sosiaalihuoltoa toteutettaessa omatyöntekijän tai muun sosiaalipalveluista vastaavan työntekijän tulee tavata asiakas asiakassuunnitelmaan tarkemmin kirjattavalla tavalla riittävän usein henkilökohtaisesti. (29.12.2022/1280)

Läheisverkoston kartoittaminen

Läheisverkoston kartoittamisella tarkoitetaan sen selvittämistä, miten omaiset tai muut asiakkaalle läheiset henkilöt osallistuvat asiakkaan tukemiseen. Läheisverkoston kartoittaminen toteutetaan palvelutarpeen arvioinnin yhteydessä tai tarvittaessa muulloin asiakkuuden aikana. Kartoittamisen voi tehdä ilman asiakkaan suostumusta vain, jos:

1) asiakas on ilmeisen kykenemätön vastaamaan omasta huolenpidostaan, terveydestään ja turvallisuudestaan ja tieto on välttämätön palvelutarpeen selvittämiseksi; tai

2) tieto on tarpeen lapsen edun vuoksi.

Kartoittamisen yhteydessä selvitetään tarvittaessa omaisten ja läheisten mahdollinen tuen tarve.

Asiakkaan hoidossa olevan henkilön tilanteen selvittäminen

Asiakkaan hoidossa olevan lapsen tai muun henkilön hoidon ja tuen tarve on selvitettävä, kun asiakas:

1) saa päihde- ja riippuvuustyön tai mielenterveystyön palveluja tai muita sosiaali- ja terveydenhuollon palveluja, joiden aikana tai ennen tarvittavien palvelujen saamista hänen kykynsä täysipainoisesti huolehtia hoidosta tai kasvatuksesta arvioidaan heikentyneen; (29.12.2022/1280)

2) aloittaa tutkintavankeuden tai vankeusrangaistuksen suorittamisen.

Riittävän hoidon ja tuen saaminen on tarvittaessa varmistettava tapaamalla lasta tai muuta hoidettavaa henkilöä. Velvollisuudesta ilmoittaa sosiaalihuollon tarpeesta hyvinvointialueen sosiaalihuollosta vastaavalle viranomaiselle säädetään 35 §:ssä. (8.7.2022/589)

Sosiaalihuoltoa koskeva päätöksenteko ja toimeenpano

Asiakkaalla on oikeus saada kirjallinen päätös sosiaalipalvelujen järjestämisestä. Kiireellisiä toimenpiteitä koskeva asia on käsiteltävä ja päätös tehtävä käytettävissä olevien tietojen perusteella viipymättä siten, ettei asiakkaan oikeus välttämättömään huolenpitoon ja toimeentuloon vaarannu. Muissa kuin kiireellisissä asioissa päätös on tehtävä ilman aiheetonta viivytystä sen jälkeen, kun asia on tullut vireille.

Päätös on toimeenpantava kiireellisissä tapauksissa viipymättä ja muissa kuin kiireellisissä tapauksissa ilman aiheetonta viivytystä. Päätös on kuitenkin toimeenpantava viimeistään 3 kuukaudessa asian vireille tulosta. Aika voi olla tätä pidempi, jos asian selvittäminen erityisestä syystä vaatii pidempää käsittelyaikaa tai toimeenpanon viivästymiselle on muu asiakkaan tarpeeseen liittyvä erityinen peruste.

Jos asiakassuunnitelmaan kirjatusta sosiaalipalvelujen kokonaisuudesta poiketaan, poikkeaminen on perusteltava päätöksessä. Asian käsittelemisestä ja päätöksenteosta säädetään lisäksi hallintolaissa.

L:lla 677/2023 muutettu 45 § tulee voimaan 1.1.2025. Aiempi sanamuoto kuuluu:

Sosiaalihuoltoa koskeva päätöksenteko ja toimeenpano

Asiakkaalla on oikeus saada kirjallinen päätös sosiaalipalvelujen järjestämisestä. Kiireellisiä toimenpiteitä koskeva asia on käsiteltävä ja päätös tehtävä käytettävissä olevien tietojen perusteella viipymättä siten, ettei asiakkaan oikeus välttämättömään huolenpitoon ja toimeentuloon vaarannu. Muissa kuin kiireellisissä asioissa päätös on tehtävä ilman aiheetonta viivytystä sen jälkeen kun asia on tullut vireille.

Päätös on toimeenpantava kiireellisissä tapauksissa viipymättä ja muissa kuin kiireellisissä tapauksissa ilman aiheetonta viivytystä. Päätös on kuitenkin toimeenpantava viimeistään 3 kuukaudessa asian vireilletulosta. Aika voi olla tätä pidempi, jos asian selvittäminen erityisestä syystä vaatii pidempää käsittelyaikaa tai toimeenpanon viivästymiselle on muu asiakkaan tarpeeseen liittyvä erityinen peruste.

Asian käsittelemisestä ja päätöksenteosta säädetään lisäksi hallintolaissa.

Hoidon ja huolenpidon turvaavat päätökset

Omatyöntekijän kanssa asiakastyötä tekevän virkasuhteessa olevan sosiaalityöntekijän on tehtävä päätös niistä sosiaalipalveluista, joilla yhdessä turvataan 12 ja 13 §:n mukaisesti erityistä tukea tarvitsevan lapsen tai erityistä tukea tarvitsevan muun asiakkaan välttämätön huolenpito ja toimeentulo sekä terveys ja kehitys, jos menettely on asiakkaan edun mukainen. (22.4.2016/292)

Päätökset koskevat asiakkaan taikka hänen huolenpidostaan vastaavan henkilön tarvitsemia sosiaalipalveluja.

Edellä 1 momentissa tarkoitettu viranhaltija tekee päätökset ottaen huomioon 39 §:ssä tarkoitetussa asiakassuunnitelmassa esitetyn arvion palvelujen välttämättömyydestä sekä suunnitelmat niistä terveydenhuollon, opetustoimen tai työ- ja elinkeinohallinnon palveluista, jotka ovat välttämättömiä asiakkaan huolenpidon, toimeentulon, terveyden tai kehityksen kannalta. Sosiaalihuollon ja muiden hallinnonalojen palveluja ja tukitoimia koskevasta yhteisestä suunnitelmasta säädetään 39 §:n 3 momentissa. Kiireellisiä toimenpiteitä koskeva päätös on tehtävä siten kuin 45 §:n 1 momentissa säädetään. Sen estämättä, mitä edellä tässä pykälässä säädetään, toimeentulotukea koskevat päätökset voi tehdä toimeentulotuesta vastaava viranhaltija ottaen huomioon asiakkaan tai hänen perheenjäsenensä omatyöntekijän tai muun asiakkaan palveluista vastaavan työntekijän arvion tuen tarpeesta.

Sosiaalihuollon johtaminen

Sosiaalihuollon tai sosiaali- ja terveydenhuollon pääasiassa hallinnollisissa johtotehtävissä voi toimia sosiaalityöntekijä tai henkilö, jolla on tehtävään soveltuva ylempi korkeakoulututkinto ja alan tuntemus sekä niiden lisäksi riittävä johtamistaito.

Sosiaalityön ammatillisesta johtamisesta säädetään sosiaalihuollon ammattihenkilöistä annetun lain 9 §:ssä.

Muissa asiakastyön ohjausta sisältävissä sosiaalihuollon johtotehtävissä voi toimia henkilö, jolla on tehtävään soveltuva korkeakoulututkinto, alan tuntemus sekä riittävä johtamistaito.

Edellä 3 momentissa tarkoitetuissa tehtävissä toimiva johtaja vastaa toimivaltansa rajoissa siitä, että hänen johtamassaan yksikössä on 49 a §:n 3 momentin mukainen henkilöstö ja että yksikön asiakastyössä noudatetaan sille tässä ja muussa laissa säädettyjä vaatimuksia. Lisäksi johtaja vastaa siitä, että yksikön päivittäisessä toiminnassa toteutetaan omavalvontaa ja tuetaan henkilöstön työhyvinvointia. (26.8.2022/790)

Kotikäyntien suunnittelu ja kotihoidon toteuttaminen

Kotihoitoon kuuluvat kotikäynnit sekä niitä toteuttavien työntekijöiden päivittäiset työtehtävät ja työajat on suunniteltava niin, että:

1) asiakas saa palvelua sen tuntimäärän, joka hänelle kuuluu palvelua koskevan päätöksen tai sopimuksen mukaan, jollei hänen muuttuneista olosuhteistaan muuta johdu;

2) asiakkaan toivomukset ja tosiasialliset tarpeet otetaan mahdollisuuksien mukaan huomioon kotikäyntien ajoitusta ja sisältöä määriteltäessä;

3) kotikäyntiä toteuttavan tai siihen osallistuvan työntekijän osaaminen vastaa kotikäyntiin sisältyvien tehtävien edellyttämää osaamista;

4) mahdollisimman suuri osa työntekijän työajasta käytetään asiakkaan luona tai hänen kanssaan tehtävään työhön;

5) työntekijän on mahdollista toteuttaa kotikäynnit ammattieettiset velvollisuutensa huomioon ottaen.

Jos kotikäyntejä suunniteltaessa ilmenee, että niiden toteuttaminen 1 momentin mukaisesti on vaarassa henkilöstön riittämättömyyden vuoksi, suunnittelusta vastaavien henkilöiden on välittömästi ryhdyttävä käytettävissään oleviin toimiin henkilöstön riittävyyden turvaamiseksi sekä ilmoitettava asiasta toimintayksikön johtajalle.

Yhteisöllinen asuminen ja ympärivuorokautinen palveluasuminen samassa rakennuskokonaisuudessa

Yhteisöllistä asumista ja ympärivuorokautista palveluasumista voidaan toteuttaa samaan rakennuskokonaisuuteen kuuluvissa tiloissa.

Edellä 1 momentissa tarkoitettuun rakennuskokonaisuuteen voi kuulua myös asuntoja, jotka ovat muiden henkilöiden kuin yhteisöllisen asumisen tai ympärivuorokautisen palveluasumisen asiakkaiden käytössä.

Jos asukkaan olosuhteet muuttuvat niin, että hänen on perusteltua siirtyä yhteisöllisestä asumisesta tai 2 momentissa tarkoitetusta asumisesta ympärivuorokautiseen palveluasumiseen, muutos on mahdollisuuksien mukaan toteutettava niin, ettei hänen tarvitse siirtyä toiseen asuntoon saadakseen tarvitsemansa palvelut.

5 luku

Palvelujen laadun varmistaminen

47 § on kumottu L:lla 14.4.2023/741, joka tulee voimaan 1.1.2024. Aiempi sanamuoto kuuluu:

Omavalvonta

Sosiaalihuollon toimintayksikön tai muun toimintakokonaisuudesta vastaavan tahon on laadittava omavalvontasuunnitelma sosiaalihuollon laadun, turvallisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi. Omavalvontasuunnitelmaa on käytettävä myös asiakastyöhön osallistuvan henkilöstön riittävyyden jatkuvaa seurantaa varten.

Omavalvontasuunnitelman toteutumista on seurattava asiakkailta ja heidän omaisiltaan ja läheisiltään sekä toimintayksikön henkilöstöltä säännöllisesti kerättävän palautteen perusteella.

Palveluja on kehitettävä henkilöstön riittävyyden seurannan sekä 2 momentissa tarkoitetun palautteen perusteella.

Omavalvontasuunnitelma sekä omavalvontasuunnitelman toteutumisen seurantaan perustuvat havainnot ja niiden perusteella tehtävät toimenpiteet on julkaistava julkisessa tietoverkossa ja muilla niiden julkisuutta edistävillä tavoilla.

Omavalvontasuunnitelman sisällöstä, laatimisesta ja seurannasta voidaan säätää tarkemmin sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella.

Hyvinvointialueen ja yksityisen palveluntuottajan omavalvontaan sovelletaan lisäksi, mitä sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämisestä annetun lain (612/2021) 40 §:ssä säädetään.

48 § on kumottu L:lla 14.4.2023/741, joka tulee voimaan 1.1.2024. Aiempi sanamuoto kuuluu:

Henkilökunnan ilmoitusvelvollisuus

Sosiaalihuollon henkilöstöön kuuluvan tai vastaavissa tehtävissä toimeksiantosuhteessa tai itsenäisenä ammatinharjoittajina toimivien henkilöiden on toimittava siten, että asiakkaalle annettavat sosiaalipalvelut toteutetaan laadukkaasti.

Edellä 1 momentissa tarkoitetun henkilön on ilmoitettava viipymättä toiminnasta vastaavalle henkilölle, jos hän tehtävissään huomaa tai saa tietoonsa epäkohdan tai ilmeisen epäkohdan uhan asiakkaan sosiaalihuollon toteuttamisessa. Ilmoituksen vastaanottaneen henkilön on ilmoitettava asiasta hyvinvointialueen sosiaalihuollon johtavalle viranhaltijalle. (8.7.2022/589)

Ilmoitus voidaan tehdä salassapitosäännösten estämättä.

Hyvinvointialueen ja yksityisen palveluntuottajan on tiedotettava henkilöstölleen ilmoitusvelvollisuudesta ja sen käyttöön liittyvistä asioista. Ilmoitusvelvollisuuden toteuttamista koskevat menettelyohjeet on sisällytettävä 47 §:ssä tarkoitettuun omavalvontasuunnitelmaan. Ilmoituksen tehneeseen henkilöön ei saa kohdistaa kielteisiä vastatoimia ilmoituksen seurauksena. (8.7.2022/589)

49 § on kumottu L:lla 14.4.2023/741, joka tulee voimaan 1.1.2024. Aiempi sanamuoto kuuluu:

Toimenpiteet ilmoituksen johdosta

Edellä 48 §:n 2 momentissa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottaneen henkilön tulee käynnistää toimet epäkohdan tai ilmeisen epäkohdan uhan poistamiseksi. Henkilön on ilmoitettava asiasta salassapitosäännösten estämättä aluehallintovirastolle, jos epäkohtaa tai ilmeisen epäkohdan uhkaa ei korjata viivytyksettä.

Aluehallintovirasto tai Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto voi antaa määräyksen epäkohdan poistamiseksi ja päättää sitä koskevista lisätoimenpiteistä siten kuin erikseen säädetään.

Henkilöstö

Sosiaalihuollon toimeenpanoon kuuluvia tehtäviä varten hyvinvointialueen käytettävissä tulee olla riittävästi sosiaalihuollon ammattihenkilöitä sekä muuta asiakastyöhön osallistuvaa henkilöstöä.

Jokaisen hyvinvointialueen käytettävissä tulee olla asiakastyöhön osallistuvan virkasuhteisen sosiaalityöntekijän palveluja.

Sosiaalipalveluja tuottavassa toimintayksikössä on oltava henkilöstö, jonka määrä, koulutus ja tehtävärakenne vastaavat toimintayksikön palveluja saavien henkilöiden määrää ja palvelun tarvetta. (26.8.2022/790)

Kotihoidon henkilöstön riittävyyden turvaaminen

Saatuaan 46 b §:n 2 momentissa tarkoitetun ilmoituksen toimintayksikön johtajan on tarvittaessa välittömästi ryhdyttävä käytettävissään oleviin toimenpiteisiin henkilöstön vajauksen korjaamiseksi sekä huolehdittava siitä, että tieto henkilöstön vajauksesta välittyy sille toimijalle, joka vastaa toimintayksikön henkilöstöpolitiikasta.

Jos vajausta ei saada korjatuksi 1 momentissa tarkoitetuilla toimenpiteillä, toimintayksikön henkilöstöpolitiikasta vastaavan toimijan on välittömästi ryhdyttävä toimenpiteisiin henkilöstön riittävyyden turvaamiseksi.

6 luku

Muutoksenhaku

Oikaisuvaatimus

Edellä 45 ja 46 §:ssä tarkoitettuun päätökseen saa vaatia oikaisua hyvinvointialueelta noudattaen, mitä hallintolaissa säädetään.

Valitus hallintotuomioistuimeen

Hyvinvointialueen oikaisuvaatimuksen johdosta antamaan päätökseen saa hakea muutosta valittamalla hallintotuomioistuimeen noudattaen, mitä oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetussa laissa (808/2019) säädetään. Valitus voidaan antaa valitusaikana myös hyvinvointialueelle, jonka on toimitettava se oman lausuntonsa ohella hallintotuomioistuimelle.

Täytäntöönpano

Hyvinvointialueen tekemä päätös voidaan muutoksenhausta huolimatta panna täytäntöön, jos päätöksen laatu edellyttää viivytyksetöntä täytäntöönpanoa eikä täytäntöönpano vaaranna turvallisuutta, tai jos päätöksen voimaan tulemista ei voida palvelujen järjestämisestä johtuvista syistä siirtää tuonnemmaksi ja hyvinvointialue on määrännyt päätöksen heti täytäntöön pantavaksi. (8.7.2022/589)

Kun muutosta on haettu, muutoksenhakuviranomainen voi kieltää päätöksen täytäntöönpanon tai määrätä sen keskeytettäväksi.

Valituslupa

Hallinto-oikeuden päätökseen saa hakea muutosta valittamalla vain, jos korkein hallinto-oikeus myöntää valitusluvan.

Valitusluvasta on voimassa, mitä siitä on säädetty hallintolainkäyttölaissa. Valituskirjelmä, jossa on ilmoitettu, minkä vuoksi valituslupa tulisi myöntää, voidaan antaa myös päätöksen tehneelle hallinto-oikeudelle toimitettavaksi korkeimmalle hallinto-oikeudelle.

Hallintoriita-asia

Hallintoriita-asiaan sovelletaan hallintolainkäyttölakia.

HallintolainkäyttöL 586/1996 on kumottu L:lla oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019.

7 luku

Erinäiset säännökset

Suhde muihin lakeihin

Tämän lain perusteella järjestettyihin sosiaalipalveluihin sovelletaan sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämisestä annettua lakia sekä hyvinvointialueiden rahoituksesta annettua lakia (617/2021), jollei lailla toisin säädetä.

Asiakasmaksut

Tämän lain mukaisista sosiaalipalveluista peritään maksut sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain (734/1992) mukaisesti.

Sosiaalihuollon järjestämisen henkilöllinen soveltamisala

Jos henkilö oleskelee säännönmukaisesti tai pidempiaikaisesti työn, opiskelun tai vastaavien syiden vuoksi kotikuntansa ulkopuolella ja hänen kotikuntansa pysyy kotikuntalain 3 §:n 1 kohdan nojalla ennallaan, hän voi hakea sosiaalipalveluja siltä hyvinvointialueelta, jossa hän oleskelee. Henkilön kotikunnan mukaisella hyvinvointialueella ei ole kuitenkaan velvollisuutta järjestää sosiaalihuoltoa ulkomailla oleskelevalle henkilölle, ellei laissa toisin säädetä. (8.7.2022/589)

Kiireellisen laitoshuollon järjestäminen

Kiireellisissä tapauksissa tai olosuhteiden muutoin niin vaatiessa hyvinvointialueen on huolehdittava laitoshuollon ja muiden sosiaalipalveluiden järjestämisestä muullekin hyvinvointialueen alueella oleskelevalle henkilölle kuin hyvinvointialueen asukkaalle.

Milloin laitoshuollon tarpeen arvioidaan kestävän yli 14 vuorokautta, sosiaalihuollosta vastaavan hyvinvointialueen on viipymättä ilmoitettava laitoshuollon järjestämisestä sille hyvinvointialueelle, jolle huollon järjestäminen kuuluu.

Henkilön siirtäminen omalle hyvinvointialueelle (8.7.2022/589)

Milloin muulle kuin hyvinvointialueen asukkaalle on annettu 58 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa laitoshuoltoa, jonka tarve arvioidaan pitkäaikaiseksi, voi hallinto-oikeus oikeuttaa hyvinvointialueen toimittamaan henkilön sille hyvinvointialueelle, jonka asukas hän on. (8.7.2022/589)

Laitoshuoltoa saavan henkilön pyynnöstä on hyvinvointialueen kuitenkin aina ryhdyttävä 1 momentissa tarkoitettuihin toimenpiteisiin henkilön siirtämiseksi sille hyvinvointialueelle, jonka asukas hän on. (8.7.2022/589)

Hakemus 1 momentissa tarkoitetusta siirrosta on tehtävä sille hallinto-oikeudelle, jonka toimialueella laitoshuoltoa antaneen hyvinvointialueen alue on. (8.7.2022/589)

Siirtoa ei saa kuitenkaan määrätä tehtäväksi, milloin se huollon tarkoituksenmukaisuuden kannalta tai muutoin olisi henkilölle kohtuutonta.

60 § on kumottu L:lla 23.3.2023/427.

Valtion korvaus koulutuksesta yliopistolle

Sosiaalityön erikoistumiskoulutusta järjestävälle yliopistolle voidaan korvata valtion varoista koulutuksesta aiheutuvia kustannuksia. Erikoistumiskoulutuksen korvaus perustuu koulutuksen suorittaneiden sosiaalityön ammattihenkilöiden lukumäärään.

Kukin sosiaalityön koulutusta antava yliopisto ilmoittaa kalenterivuosittain sosiaali- ja terveysministeriölle suoritettujen sosiaalityön erikoistumiskoulutusten määrän.

Sosiaalihuollon ammattihenkilöiden yliopistollisesta erikoistumiskoulutuksesta suoritettavan korvauksen suuruudesta, maksamisen perusteista ja muista korvauksen hakemiseen ja maksamiseen liittyvistä menettelyistä säädetään sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella.

Sosiaalityön erikoistumiskoulutukseen perustuva korvaus ja sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkintoon sisältyvään ammattitaitoa edistävään harjoitteluun perustuva korvaus maksetaan puolivuosittain hakemusten perusteella. Ensimmäisen vuosipuoliskon osalta korvausta on haettava viimeistään saman vuoden 30 päivänä syyskuuta ja toisen vuosipuoliskon osalta viimeistään seuraavan vuoden 31 päivänä maaliskuuta. Lounais-Suomen aluehallintoviraston ja Ahvenanmaan valtionviraston on ratkaistava määräajassa jätetty korvaushakemus sen kalenterivuoden aikana, jolloin hakemus on saapunut. (20.12.2022/1155)

Muilta osin korvauksen maksamiseen ja muuhun menettelyyn sekä muutoksenhakuun liittyvissä asioissa noudatetaan soveltuvin osin, mitä valtionavustuslaissa (688/2001) säädetään.

Yliopistotasoisen sosiaalityön tutkimuksen rahoitus

Sosiaali- ja terveysministeriö voi myöntää vuosittain hakemusten perusteella valtion rahoitusta yliopistotasoisille sosiaalityön tutkimushankkeille, jotka sopivat yhteen sosiaalityön tutkimustoiminnan painoalueiden ja tavoitteiden kanssa ja jotka on vertaisarvioitu. Ministeriö päättää rahoitusta saavista hankkeista vertaisarviointiin perustuen kuultuaan 2 momentissa tarkoitettua arviointiryhmää. Lounais-Suomen aluehallintovirasto maksaa tutkimusrahoituksen hankkeiden toteuttajille kahdessa erässä vuosittain.

Sosiaali- ja terveysministeriö asettaa valtakunnallisen asiantuntijoista koostuvan sosiaalityön tutkimuksen arviointiryhmän. Arviointiryhmän tehtävänä on tehdä ministeriölle vuosittain ehdotus tutkimustoiminnan painoalueista ja tavoitteista seuraavalle vuodelle sekä seurata ja arvioida rahoitusta saaneiden hankkeiden toteutumista.

Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella annetaan tarkemmat säännökset yliopistotasoisen sosiaalityön tutkimuksen painoalueista ja tavoitteista sekä 2 momentissa tarkoitetun arviointiryhmän asettamisesta, kokoonpanosta ja tehtävistä. Lisäksi sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä tutkimusrahoituksen myöntämisestä ja maksamisesta sekä niihin liittyvistä menettelyistä.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkintoon sisältyvän ammattitaitoa edistävän harjoittelun korvaus

Hyvinvointialueelle, HUS-yhtymälle, Helsingin kaupungille, kunnalle ja kuntayhtymälle, Suomen evankelis-luterilaiselle kirkolle, kirkon seurakunnalle ja seurakuntayhtymälle, yksityiselle sosiaali- ja terveydenhuollon tai varhaiskasvatuksen palveluja tuottavalle yksikölle sekä Ahvenanmaan maakuntahallitukselle suoritetaan koulutuskorvausta valtion varoista laskennallisin perustein sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkintoon sisältyvästä ammattitaitoa edistävästä harjoittelusta aiheutuvista kustannuksista. Korvaus perustuu ammattikorkeakoulun kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti toteutuneisiin harjoitteluviikkoihin. Harjoittelijalle on nimettävä ohjaaja, jonka tehtävänä on varmistaa harjoittelun laatu siten kuin siitä on osapuolten kesken sovittu.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkintoon sisältyvästä ammattitaitoa edistävästä harjoittelusta suoritettavan korvauksen suuruudesta sekä korvauksen maksamisen perusteista ja muista korvauksen hakemiseen ja maksamiseen liittyvistä menettelyistä säädetään tarkemmin sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella.

Voimaantulo

Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2015 kuitenkin niin, että 19 §:ää sovelletaan jo 1.1.2015 alkaen ja 46, 48 ja 49 §:ää 1.1.2016 alkaen.

Tällä lailla kumotaan sosiaalihuoltolaki (710/1982). Kumotun lain 2 luku, 27 d, 27 e, 40 ja 41 § sekä 5 ja 8 luku jäävät kuitenkin voimaan. (20.3.2015/269)

Jos muualla lainsäädännössä viitataan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleeseen sosiaalihuoltolakiin, sen asemesta sovelletaan tätä lakia, jollei tässä laissa toisin säädetä.

Siirtymäsäännökset

Valitukseen ja alistukseen, joka tehdään ennen tämän lain voimaantuloa annetusta päätöksestä, sekä tällaisen asian käsittelyyn valituksen johdosta ylemmässä valitusviranomaisessa sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.

HE 164/2014, StVM 27/2014, EV 195/2014

Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:

# data[].attributes.attachment_link.title
Sosiaalihuoltolaki 1301/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®

# data[].attributes.attachment_link.description
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.

# data[].attributes.body
Palvelusetelin arvo voi olla tasasuuruinen tai se voi olla riippuvainen asiakkaan tuloista. Tulosidonnaisen palvelusetelin arvosta on annettava päätös asiakkaalle. Mikäli asiakas on tyytymätön päätökseen voi hän tehdä kirjallisen oikaisuvaatimuksen kunnan monijäseniselle toimielimelle, joka vastaa asianomaisen palvelun järjestämisestä kunnassa.

Kunnan tulee määrätä palvelusetelin arvo siten, että se on asiakkaan kannalta kohtuullinen. Kohtuullisuutta arvioitaessa on otettava huomioon kustannukset, jotka aiheutuvat kunnalle vastaavan palvelun tuottamisesta omana tuotantona tai hankkimisesta ostopalveluna sekä asiakkaan maksettavaksi jäävä arvioitu omavastuuosuus.

https://www.kuntaliitto.fi/sosiaali-ja-terveysasiat/palveluiden-jarjestaminen-ja-tuottaminen/palveluseteli

Hilja Järvinen

# data[].attributes.body
Kuntoutussuunnitelma on yhdessä terveydenhuollon ammattilaisten kanssa laadittu henkilökohtainen suunnitelma, johon on kirjattu palvelut ja toiminta, joiden avulla voidaan tukea toimintakyvyn säilymistä ja kuntoutumista. Jokaisella muistisairaalla ihmisellä tulisi olla kuntoutussuunnitelma, jota päivitetään säännöllisesti.

Muistisairaille sopivaa kuntoutusta on esimerkiksi fysio-, toiminta-, ravitsemus ja puheterapia, päiväkuntoutus ja psykologinen tuki. Kaikki lähtee ajantasaisesta ja tarpeisiin vastaavasta kuntoutusuunnitelmasta.

https://www.muistiliitto.fi/fi/tuki-ja-palvelut/hoito-ja-kuntoutus/kuntoutus

Hilja Järvinen

# data[].attributes.body
Palvelusetelit ovat käytössä jo useassa kaupungissa ja kunnassa ja niiden määrä on kasvussa. Palvelusetelillä kunnat voivat tarjota yksityisen palveluntuottajien palveluita omien palveluidensa lisäksi. Suomessa on myös alueita, joissa palveluseteli on asiakkaalle ainoa vaihtoehto tehostetun palveluasumisen hankintaan. Palveluseteli antaa asiakkaalle tai hänen läheisilleen mahdollisuuden itse päättää, miltä kunnan hyväksymältä yritykseltä palvelu hankitaan.

Stella Eloranta

https://www.esperi.fi/palveluseteli

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yhteiskunnan tuet

Palvelusetelit ovat käytössä jo useassa kaupungissa ja kunnassa ja niiden määrä on kasvussa. Suomessa on myös alueita, joissa palveluseteli on asiakkaalle ainoa vaihtoehto tehostetun palveluasumisen hankintaan.

Mitä palveluja palvelusetelillä voi hankkia?

Palvelusetelin käyttö

Saatuasi palvelusetelin voit itse päättää minkä yrityksen palveluun sen käytät, kunhan yritys on kunnan hyväksymä palvelusetelituottaja. Löydät luettelon hyväksytyistä palveluntuottajista kuntasi internetsivuilta.

Palvelusetelin arvo

Miten saan palvelusetelin?

Miten valitsen palveluntuottajan?

Palveluntuottajien vertailu

Vaana on valinnanvapaus- ja palvelusetelijärjestelmä,josta löytyy kuntien hyväksymien palvelutuottajien hinnat, palvelut ja toimipaikkatiedot. Verkkopalvelussa voi tarkistaa myös itselle myönnetyn palvelusetelin saldon ja tapahtumat. Vaanaa käyttävät mm. seuraavat kaupungit ja kunnat:

tsimään ja vertailemaan palveluntuottajia, tarkastele itselle myönnetyn päätöksen tietoja, seurata käytettävissä olevan palvelun määrää ja antaa palautetta. Palsea käyttävät:

Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymä

Toimi näin

Onko käytössäsi palveluseteli? Palveluseteliasiakas voi valita itse palveluntuottajan. Annamme mielellämme lisätietoa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Palvelusetelit ovat käytössä jo useassa kaupungissa ja kunnassa ja niiden määrä on kasvussa. Suomessa on myös alueita, joissa palveluseteli on asiakkaalle ainoa vaihtoehto tehostetun palveluasumisen hankintaan. Saatuasi palvelusetelin voit itse päättää minkä yrityksen palveluun sen käytät, kunhan yritys on kunnan hyväksymä palvelusetelituottaja. Löydät luettelon hyväksytyistä palveluntuottajista kuntasi internetsivuilta.

# data[].attributes.body
Asiakkaan näkemys, toivomukset ja mielipiteet tarvittavista palveluista ja tukitoimista kirjataan suunnitelmaan. Mikäli palveluista tai palvelujen järjestämistavasta ei päästä yhteisymmärrykseen, on erityisen tärkeää kirjata sekä asiakkaan että työntekijän näkemykset mahdollisine perusteluineen. Asiakkaan näkemystä selvitettäessä tulee huolehtia asiakkaalle soveltuvasta kommunikaatiokeinoista tai tulkkauspalvelujen käytöstä.

Stella Eloranta

https://thl.fi/fi/web/vammaispalvelujen-kasikirja/asiakasprosessi/asiakassuunnitelma-ja-palvelusuunnitelma

# data[].attributes.attachment_link.title
Asiakassuunnitelma ja palvelusuunnitelma - THL

# data[].attributes.attachment_link.description
Sosiaalihuollon asiakaslain mukaan sosiaalihuoltoa toteutettaessa on laadittava palvelu-, hoito-, kuntoutus- tai muu vastaava suunnitelma, jollei kyseessä ole tilapäinen neuvonta ja ohjaus tai jollei suunnitelman laatiminen ole muutoin ilmeisen tarpeetonta. Suunnitelma on laadittava yhdessä asiakkaa…

# data[].attributes.headline
Valviran ja THL:n vastuut iäkkäiden ihmisten palveluissa

# data[].attributes.subject
Valviran ja THL:n vastuut iäkkäiden ihmisten palveluissa

# data[].attributes.body
Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira on sosiaalihuollon valtakunnallinen ohjaus- ja valvontaviranomainen. Se ohjaa aluehallintovirastoja niin, että vanhustenhuollon valvonta ja siihen liittyvä ohjaus olisivat yhdenmukaisia koko maassa.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) tuottaa tietoa iäkkäiden palveluista ja heidän toimintakyvystään ja -edellytyksistään.

Stella Eloranta

https://stm.fi/iakkaiden-palvelut

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sosiaali- ja terveysministeriö määrittelee ikääntyneen väestön palvelujen kehittämisen suuntaviivat, valmistelee lainsäädännön ja ohjaa uudistusten toteuttamista.

Kunnat järjestävät iäkkäiden ihmisten tarvitsemat sosiaali- ja terveyspalvelut. Heidän sosiaaliturvansa koostuu sosiaali- ja terveyspalveluista ja toimeentuloturvasta.

Ikääntyville ja heidän omaisilleen on tarjolla tietokokonaisuus elämäntilanteeseen liittyvistä asioista ja julkishallinnon palveluista Suomi.fi-portaalissa.

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira on sosiaalihuollon valtakunnallinen ohjaus- ja valvontaviranomainen. Se ohjaa aluehallintovirastoja niin, että vanhustenhuollon valvonta ja siihen liittyvä ohjaus olisivat yhdenmukaisia koko maassa.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) tuottaa tietoa iäkkäiden palveluista ja heidän toimintakyvystään ja -edellytyksistään.

# data[].attributes.attachment_link.title
Iäkkäiden palvelut - Sosiaali- ja terveysministeriö

# data[].attributes.attachment_link.description
Sosiaali- ja terveysministeriö määrittelee ikääntyneen väestön palvelujen kehittämisen suuntaviivat, valmistelee lainsäädännön ja ohjaa uudistusten toteuttamista. Kunnat järjestävät iäkkäiden ihmisten tarvitsemat sosiaali- ja terveyspalvelut. Heidän sosiaaliturvansa koostuu sosiaali- ja terveyspalveluista ja toimeentuloturvasta. Ikääntyville ja heidän omaisilleen on tarjolla tietokokonaisuus elämäntilanteeseen liittyvistä asioista ja julkishallinnon palveluista Suomi.fi-portaalissa.

# data[].attributes.body
Rintamaveteraanikuntoutuksen tavoitteena on, että veteraanit saavat suunnitelmallista kuntoutusta vuosittain.

Kuntoutusta on mahdollista saada laitoskuntoutuksena tai päivä-, koti- ja muuna avokuntoutuksena. Vuosittainen laitoskuntoutusjakso voi olla keskimäärin 10 päivää vuodessa. Avokuntoutuskäyntejä on mahdollista saada enintään 30 kertaa vuodessa.

Kuntoutukseen haetaan terveyskeskuksen kautta. Terveyskeskus voi järjestää kuntoutuksen itse tai ostaa sen yksityiseltä kuntoutuspalvelun tuottajalta.

Stella Eloranta

https://stm.fi/veteraanien-etuudet

# data[].attributes.body
Palveluasuminen on palveluasunnossa järjestettävää asumista ja palveluja henkilöille, jotka tarvitsevat soveltuvan asunnon, hoidon ja hoivan sekä päivittäisen toimintakyvyn tukemisen kuntouttavalla työotteella ja monipuolisella kuntouttavalla toiminnalla. Tarkoituksena on mahdollistaa asuminen ja selviytyminen mahdollisimman pitkään kodinomaisissa olosuhteissa.

Palvelut sisältävät asiakkaan tarpeen mukaisen hoidon ja huolenpidon, ateria-, vaatehuolto-, peseytymis- ja siivouspalvelut sekä osallisuutta ja sosiaalista kanssakäymistä edistävät palvelut. Henkilöstö on paikalla aamu- ja ilta-aikaan. Myös kotihoidon tai turva-auttajan yökäynnit ovat mahdollisia. Palvelu ei sisällä vuokraa, lääkkeitä, henkilökohtaisia hygieniatarvikkeita ja hoitotarvikkeita sekä vaatteita tms. henkilökohtaisia tarvikkeita.

Stella Eloranta

https://www.suomi.fi/palvelut/ikaihmisten-palveluasuminen-ja-tehostettu-palveluasuminen-siun-sote-pohjois-karjalan-sosiaali-ja-terveyspalvelujen-kuntayhtyma/d1f0154b-8e4b-4fcd-a5bc-75dd9a52ab7a

# data[].attributes.attachment_link.title
Ikäihmisten palveluasuminen ja tehostettu palveluasuminen - Suomi.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Palveluasumista järjestetään henkilöille, jotka tarvitsevat asumisensa yhteydessä hoivaa ja huolenpitoa.

# data[].attributes.body
Laadukas kotipalvelu ja kotisairaanhoito perustuvat asiakkaan toimintakyvyn arviointiin ja sen perusteella laadittavaan palvelu- ja hoitosuunnitelmaan. Suunnitelma laaditaan yhdessä kunnan ja palvelun käyttäjän kanssa. Sen toteutumista seurataan ja sitä tarkistetaan palvelujen tarpeen muuttuessa.

Kotipalvelujen saannista päättää kotipalvelun esimies.

Stella Eloranta

https://stm.fi/kotihoito-kotipalvelut

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sosiaali- ja terveysministeriö vastaa kotihoidon ja -palvelujen lainsäädännön valmistelusta, yleisestä suunnittelusta ja ohjauksesta.

Kotipalvelun ja kotisairaanhoidon palveluilla tuetaan kotona selviytymistä. Kunta voi yhdistää sosiaalihuoltolakiin perustuvan kotipalvelun ja terveydenhuoltolakiin perustuvan kotisairaanhoidon kotihoidoksi.

Kotipalveluja voivat saada ikäihmiset, vammaiset ja sairaat tai henkilöt, joiden toimintakyky on muun syyn vuoksi alentunut. Lapsiperheillä on oikeus saada kotipalvelua, kun se on välttämätöntä lapsen hyvinvoinnin turvaamiseksi. Kotipalvelua annetaan tarvittaessa esimerkiksi vamman, sairauden, uupumuksen tai muun erityisen perhetilanteen vuoksi.

Kunta järjestää kotipalvelun

Kotipalvelu tukee ja auttaa, kun asiakas tarvitsee sairauden tai alentuneen toimintakyvyn vuoksi apua kotiin selviytyäkseen arkipäivän askareista ja henkilökohtaisista toiminnoista kuten hygienian hoitamisesta. Kotipalvelun työntekijät ovat pääasiassa kodinhoitajia, kotiavustajia ja lähihoitajia.

Kotipalvelun työntekijät seuraavat myös asiakkaan vointia ja neuvovat palveluihin liittyvissä asioissa asiakkaita ja omaisia. Monissa kunnissa palveluja saa myös iltaisin ja viikonloppuisin; ja yöpartiotkin ovat yleistymässä.

Kotipalvelun maksu määräytyy sen mukaan, onko kyse tilapäisestä vai jatkuvasta avuntarpeesta.

Tukipalvelut täydentävät muuta kotipalvelua

Tukipalveluilla täydennetään kotipalvelun antamaa henkilökohtaista huolenpitoa. Tukipalvelut ovat monesti ensimmäisiä palveluita, joita asiakas tarvitsee itsenäisen asumisen tueksi. Tukipalveluita voivat saada myös henkilöt, jotka eivät tarvitse muuta kotipalvelun tai kotihoidon palvelua.

Tukipalveluja ovat:

ateriapalvelu

siivous

vaatehuolto

kauppa- ja muut asiointipalvelut

sosiaalista kanssakäymistä edistävät palvelut.

Liikkumista tukevia palveluja:

kuljetus- ja saattajapalvelu

Tukipalveluja saa kunnan kotipalvelun, kotihoidon, vanhus- tai vammaispalvelujen kautta. Kunta voi tuottaa tukipalvelut itse tai ostaa ne yksityisiltä palveluntuottajilta.

Tukipalveluilla on yleensä kuntakohtainen hinnasto, eivätkä niiden maksut sisälly ruokakunnan tulojen ja henkilömäärän mukaan määräytyvään kotipalvelumaksuun.

Kunta voi antaa palvelun tarvitsijalle palvelusetelin, jolla tämä voi ostaa palvelun kunnan hyväksymiltä palveluntuottajilta. Palveluntarvitsija voi ostaa tukipalveluja myös suoraan yksityisiltä palvelujen tuottajilta. Tällöin tukipalvelujen ostaja voi käyttää hyväkseen verotuksen kotitalousvähennystä.

Palvelu- ja hoitosuunnitelma laaditaan toimintakyvyn perusteella

Laadukas kotipalvelu ja kotisairaanhoito perustuvat asiakkaan toimintakyvyn arviointiin ja sen perusteella laadittavaan palvelu- ja hoitosuunnitelmaan. Suunnitelma laaditaan yhdessä kunnan ja palvelun käyttäjän kanssa. Sen toteutumista seurataan ja sitä tarkistetaan palvelujen tarpeen muuttuessa.

Kotipalvelujen saannista päättää kotipalvelun esimies.

Kotihoidon ja kotipalvelujen kehittäminen ja valvonta

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos tuottaa tilastoja kotihoidon asiakkaista.

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto valvoo kotiin annettavia palveluja ja hoitoa.

Lisätietoja

Lisätietoja saa kunnan sosiaali- ja terveydenhuollosta. Useimmissa kunnissa kotihoitoasioita hoitaa kotihoitotoimisto.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kotihoito - Sosiaali- ja terveysministeriö

# data[].attributes.attachment_link.description
Sosiaali- ja terveysministeriö vastaa kotihoidon ja -palvelujen lainsäädännön valmistelusta, yleisestä suunnittelusta ja ohjauksesta. Kotipalvelun ja kotisairaanhoidon palveluilla tuetaan kotona selviytymistä. Kunta voi yhdistää sosiaalihuoltolakiin perustuvan kotipalvelun ja terveydenhuoltolakiin perustuvan kotisairaanhoidon kotihoidoksi. Kotipalveluja voivat saada ikäihmiset, vammaiset ja sairaat tai henkilöt, joiden toimintakyky on muun syyn vuoksi alentunut.

# data[].attributes.body
Perhehoito on hoidon tai muun osa- tai ympärivuorokautisen huolenpidon järjestämistä perhehoitajan yksityiskodissa tai hoidettavan kotona. Kunta tai kuntayhtymä tekee toimeksiantosopimuksen perhehoitajan kanssa tai sopimuksen perhehoidon järjestämisestä yksityisen perhehoidon tuottajan kanssa.

Perhekodin pitää olla terveydellisiltä ja muilta olosuhteiltaan siellä annettavalle hoidolle sopiva. Perhekodin sopivuutta harkittaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota perhekodin ihmissuhteisiin, perhehoitajan mahdollisuuksiin ottaa huomioon ja vastata perhehoitoon sijoitettavan tarpeisiin hänen etunsa mukaisesti. Lisäksi on selvitettävä, hyväksyvätkö muut perhekodin jäsenet perhehoitoon sijoitettavan ja voiko perhehoitoon sijoitettava henkilö saada perhekodin muihin jäseniin nähden tasavertaisen aseman. Perhekodin tulee myös rakenteeltaan, tiloiltaan ja varustetasoltaan olla siellä annettavalle hoidolle sopiva.

https://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150263?search%5Btype%5D=pika&search%5Bpika%5D=perhehoitolaki

Hilja Järvinen

# data[].attributes.body
Rintamaveteraaneille myönnettyjä tunnuksia ovat

rintamasotilastunnus (miehille)

rintamapalvelustunnus (naisille)

rintamatunnus (rintamalinnoittajille)

ulkomaalaisen rintamasotilastunnus (ulkomaalaisille vapaaehtoisille)

Tunnukset ovat Puolustusvoimien ja puolustusministeriön myöntämiä. Kaikkien näiden hakuaika päättyi 31.12.1994, eikä niitä voi enää hakea.

Rintamalisä maksetaan henkilölle, jolle on myönnetty jokin rintamaveteraanien tunnus sekä henkilölle, jolle Sota-arkisto on antanut todistuksen osallistumisesta miinanraivaukseen 1945 – 1952. Rintamalisää maksetaan myös ulkomaille.

Rintamalisä on 1.4.2020 alkaen 125€.

https://sotaveteraanit.fi/veteraanien-tuet-ja-etuudet/

Hilja Järvinen

# data[].attributes.body
Asumispalveluja järjestetään henkilöille, jotka erityisestä syystä tarvitsevat apua tai tukea asumisessa tai asumisensa järjestämisessä. Kotiin annettavat palvelut ovat ensisijaisia suhteessa palveluihin, jotka edellyttävät muuttamista ja sisältävät sekä asumisen että palvelut. Tilapäistä asumista järjestetään henkilöille, jotka tarvitsevat lyhytaikaista, kiireellistä apua.

Asumispalveluja toteutettaessa on huolehdittava siitä, että henkilön yksityisyyttä ja oikeutta osallistumiseen kunnioitetaan ja hän saa tarpeenmukaiset kuntoutus- ja terveydenhuollon palvelut.

https://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2014/20141301#Pidm45237817081328

Hilja Järvinen

# data[].attributes.body
Varsinaisten palveluiden lisäksi muistisairaille on tarjolla erilaisia apuvälineitä. Apuvälineiden tarkoituksena on auttaa suoriutumaan tarpeellisista tehtävistä apuvälineiden avulla, jollei se muutoin onnistu. Apuvälineiden riittävän aikainen käyttööntto ja niiden käytön opettelu voi tukea iäkkään tai muistisairaan kotona pärjäämistä pidempään. Apuvälineet ovat kuitenkin osittain omakustanteisia, joten niiden hankinta ei ole kaikille mahdollista.

Esimerkkejä apuvälineistä ovat hälyttävä lääkedosestti (250-300e), tavaroiden paikannin (30-50e) ja vuorokausikalenteri, jossa näkyy päivä, kellonaika ja vuorokaudenaika (200-300e).

Anniina Koivukangas

https://www.dementiaonlineshop.com/epages/dementia.sf/fi_FI/?ObjectPath=/Shops/20111021-11092-64659-1/Categories/Apuvalineet&gclid=CjwKCAiAlfqOBhAeEiwAYi43Fy0IJgXIXHbnp7gR0lOtGqtytlN6d1dsZxO81O9PMP-wgk7EeyYsmhoCxT0QAvD_BwE

# data[].attributes.body
Hoito- ja palvelusuunitelmaa tehdessä kartoitetaan asiakkaan tilannetta kokonaisvaltaisesti. Palveluista selvitetään käytössä olevat tukipalvelut sekä  kotihoidon käyntien määrät. Fyysisestä toimintakyvystä selvitetään mm. näköä, kuuloa ja virtsan pidätyskykyä. Myös psyykkistä ja sosiaalista toimintakykyä arvioidaan.
Päivittäisten toimintojen, kuten pyykinpesun ja peseytymisen, osalta selvitetään saako asiakas hoidettua niitä itse ja minkä verran niissä tarvitaan apua.

Selvityksen perusteella tehdään hoitosuunnitelma, johon kirjataan tavoitteet, keinot ja kotihoidon auttamismenetelmät.

Anniina Koivukangas

https://www.yumpu.com/fi/document/read/41973943/hoito-ja-palvelusuunnitelma-jyvaskylan-kaupunki

# data[].attributes.attachment_link.title
HOITO- JA PALVELUSUUNNITELMA - JyvÃ¤skylÃ¤n kaupunki

# data[].attributes.attachment_link.description
HOITO- JA PALVELUSUUNNITELMA - JyvÃ¤skylÃ¤n

# data[].attributes.body
Ehkäisevien palvelujen tarkoituksena on edistää iäkkäiden toimintakykyä. Palveluita on erilaisia, mm. neuvontakeskuksien neuvonta ja palveluohjaus, päiväkeskustoiminta ja kuntoutukset.

Neuvontakeskuksista ja vastaavista paikoista voi kysyä tietoa saatavilla olevista palveluista ja toiminnasta, jolla voi tukea terveyttä ja hyvinvointia. Niistä vi myös saada apua toimintakyvyn ja terveydentilan arviointiin.

Päiväkeskuksissa iäkkäät voivat viettää aikaa, tavata muita ihmisiä ja osallistua erilaisiin tarjolla oleviin palveluihin. STM:n mukaan keskukset tukevat iäkkäiden kotona selviytymistä.

Kuntoutuksilla tuetaan akuutin hoidon jälkeistä kotiutumista. Tarkoituksena on saada ja ylläpitää toimintakykyä. Kuntoutusta toteutetaan mm. kuntien terveydenhuollossa ja sotaveteraaneille omissa laitoksissa.

Anniina Koivukangas

https://stm.fi/ikaantyneiden-ehkaisetvat-palvelut

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kaikissa sosiaali- ja terveydenhuollon palveluissa on iäkkäiden ihmisten toimintakykyä edistävä työote.

Ehkäisevän työn osana ikääntyneelle väestölle tarjotaan muun muassa:

neuvontaa ja palveluohjausta neuvontakeskuksissa

hyvinvointia edistäviä kotikäyntejä

päiväkeskustoimintaa

kuntoutusta

rokotuksia.

Iäkkäät saavat tietoa palveluista neuvontapisteissä

Neuvontakeskuksista, seniori-infoista tai vastaavista toimipisteistä iäkkäät ihmiset saavat tietoa palveluista ja muusta hyvinvointia ja terveyttä edistävästä toiminnasta. Neuvontapisteiden palveluvalikoimaan voidaan sisällyttää myös toimintakyvyn ja terveydentilan arviointia ja seurantaa.

Hyvinvointia edistävät kotikäynnit

Iäkkäiden ihmisten hyvinvoinnin ja terveyden edistämiseksi, toimintakyvyn ylläpitämiseksi ja palvelutarpeiden ennakoimiseksi kunnissa tehdään hyvinvointia edistäviä kotikäyntejä. Käynnit kohdistetaan esimerkiksi 75 tai 80 vuotta täyttäneille henkilöille.

Kotikäynneistä sovitaan etukäteen. Iäkkäät ihmiset voivat kertoa kotikäynnillä heitä askarruttavista kysymyksistä ja palvelutarpeistaan ja pohtia yhdessä kunnan työntekijän kanssa, miten palvelut olisi järjestettävä.

Päiväkeskukset tukevat iäkkäiden kotona selviytymistä

Päiväkeskukset tukevat iäkkäiden ihmisten kotona selviytymistä ja omaishoitajien jaksamista. Iäkkäät voivat tulla päiväkeskukseen viettämään aikaa, tapaamaan muita ja osallistumaan päiväkeskuksen tuki-, liikunta-, virkistys- ja kulttuuripalveluihin.

Kuntoutuksella ylläpidetään ikäihmisten toimintakykyä

Iäkkäiden ihmisten kuntoutusta järjestetään muun muassa kuntien terveydenhuollossa lääkinnällisenä kuntoutuksena sekä valtion rahoittamana rintamaveteraanien ja sotainvalidien avo- tai laitoskuntoutuksena. Tärkeää on akuuttihoidon jälkeen kotiuttamisvaiheen kuntoutus ja toimintakykyä ylläpitävä kuntoutus.

Influenssarokotus annetaan 65 vuotta täyttäneille

Valtakunnallisen rokotusohjelman mukaisesti 65 vuotta täyttäneille annetaan terveyskeskuksessa ilmainen influenssarokotus. Rokotus on vapaaehtoinen.

Kuka saa iäkkäiden ihmisten ehkäiseviä palveluja?

Ehkäisevät palvelut on tarkoitettu joko kaikille tai niitä saa harkinnanvaraisesti palvelutarpeen arvioinnin perusteella.

Mistä ehkäiseviä palveluja saa?

Ehkäiseviä palveluja järjestävät kunnan sosiaali- ja terveydenhuolto sekä seurakunnat ja järjestöt.

Lisätietoja ikääntyneen väestön ehkäisevistä palveluista

Lisätietoja palveluista saa kunnan sosiaali- ja terveydenhuollosta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ehkäisevät palvelut iäkkäille ihmisille - Sosiaali- ja terveysministeriö

# data[].attributes.attachment_link.description
Kaikissa sosiaali- ja terveydenhuollon palveluissa on iäkkäiden ihmisten toimintakykyä edistävä työote. Ehkäisevän työn osana ikääntyneelle väestölle tarjotaan muun muassa: neuvontaa ja palveluohjausta neuvontakeskuksissa hyvinvointia edistäviä kotikäyntejä päiväkeskustoimintaa kuntoutusta rokotuksia. Neuvontakeskuksista, seniori-infoista tai vastaavista toimipisteistä iäkkäät ihmiset saavat tietoa palveluista ja muusta hyvinvointia ja terveyttä edistävästä toiminnasta.

# data[].attributes.body
Osa iäkkäistä ihmisistä tarvitsee apua öisin ja viikonloppuisin. Apua tarvitaan myös äkillisiin ja ennakoimattomiin tilanteisiin. Näihin voidaan varautua huolehtimalla, että ympärivuorokautisia sosiaali- ja terveyspalveluja on helposti saatavilla, tilapäiset auttajatahot on kytketty palvelujen kokonaisuuteen sekä  että, käytössä on avun tarpeeseen vastaamista helpottavaa ja vaaratilanteita ehkäisevää teknologiaa.

Teknologian avulla voi myös tukea kotihoidon asiakkaan omatoimisuutta, hyvinvointia ja turvallisuutta. Esimerkiksi kulunseuranta- ja valvontalaitteiden sekä oven avauksesta hälyttävien ovivahtien käyttö on vakiintunut monilla alueilla.

https://thl.fi/fi/web/ikaantyminen/muuttuvat-vanhuspalvelut/kotihoito

Hilja Järvinen

# data[].attributes.body
Virallisten tahojen lisäksi sotaveteraanit saavat tukea ja apua Sotaveteraaniliitosta. Liitto toimii sotaveteraaniyhdistysten keskusjäjestönä ja sen tarkoituksena on mm. valoa ja parantaa sotaveteraanien etuja sekä lisätä sotaveteraanien yhteenkuuluvuudentunnetta.

Sotaveteraaniliitto tekee yhteistyötä muiden tahojen kanssa. Yhteistyökumppaneina on mm. kuntia, seurakuntia sekä myös yksityishenkilöitä. Liiton sivuilta voi hakea tietoa eduista ja tuista, joita veteraanit voivat saada.

Anniina Koivukangas

https://sotaveteraanit.fi/

# data[].attributes.attachment_link.description
SOTAVETERAANIA EI JÄTETÄ. Tähän asti koronaviruspandemia on hallinnut otsikoita, myös omien veteraaniemme osalta. Tällä hetkellä lähes kaikki veteraanit ovat saaneet neljä rokotetta ja on syntynyt kuvitelma, että korona on ohi. Näin ei kuitenkaan... Sodissamme 1939 - 1945 kaatui tai katosi 93 547 sankaria. Kunnioitamme ja kiitämme heitä, jotka antoivat itsenäisen Suomen puolesta henkensä.

# data[].attributes.body
Palveluasumista tuotetaan eri tahojen toimesta; kunnat tai järjestöt voivat järjestää palveluasumista, mutta myös yksityiset yrittäjät. Palvelujen tuottaminen luonnollisesti maksaa, joten myös asiakkaan on maksettava palvelusta.

Palvelujen tarjoamisen lisäksi kunnat voivat tehdä ostopalvelusopimuksia tai asiakaskohtaisia maksusitoumuksia yritysten kanssa. Yksi toimintamalli on myös kunnan asiakkaalle tarjoama palveluseteli, jolla asiakas maksaa palvelusta. Tällöin asiakkaalle jää maksettavaksi vain omavastuuosuus eli palvelun hinnan ja setelin välinen erotus. Joissain tapauksissa asiakas voi myös maksaa palvelun kokonaisuudessaan itse.

Asiakkaan kanssa tehdään palveluasumisesta sopimus, jossa määritellään palveluiden sisältö. Sopimus sisältää yleensä asumisen, hoidon ja ruokapalvelut, lisänä voi olla mm. turvapuhelin. Sopimuksia tehdessä sisältö olisi tarpeen räätälöidä asiakkaan tarpeiden mukaisesti, mutta monesti tarjolla on erilaisia palvelupaketteja, joista valitaan asiakkaan tarpeisin parhaiten vastaava.

Anniina Koivukangas

https://www.kkv.fi/kuluttaja-asiat/tietoa-ja-ohjeita-yrityksille/kuluttaja-asiamiehen-linjaukset/vanhusten-palveluasumista-koskevat-elinkeinonharjoittajan-ja-kuluttajan-valiset-sopimukset/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sisällys

1. Vanhusten palveluasumiseen sovellettavia säännöksiä

2. Palveluasumista koskeva sopimus
2.1 Asukaslähtöisyys
2.2 Sopimuksen sisältö
2.3 Asumisen ja palveluiden hinnat ja niiden ilmoittaminen
2.4 Palveluiden sopimuksenmukaisuus
2.5 Sopimukseen tehtävät muutokset
2.6 Asukkaan tilapäinen poissaolo palveluasunnosta
2.7 Palveluasumista koskevan sopimuksen päättäminen

3. Elinkeinonharjoittajan muistilista: Kuluttajansuojalain kannalta keskeiset asiat

Palveluasumista järjestetään palvelutaloissa, palveluasuntoryhmissä tai yksittäisissä palveluasunnoissa. Palveluasuminen on tarkoitettu päivittäistä ulkopuolista tukea ja apua tarvitseville vanhuksille. Siihen kuuluu sekä asunnon että palveluiden järjestäminen. Palveluasuminen voi olla niin sanottua tavallista palveluasumista tai tehostettua palveluasumista. Tavallisessa palveluasumisessa henkilökunta on asumisyksikössä paikalla vain päiväsaikaan. Tehostetussa palveluasumisessa asukkaat tarvitsevat runsaasti hoitoa ja palvelua, joten henkilökunta on paikalla ympäri vuorokauden.

Asukas maksaa asunnosta vuokran tai vastikkeen, valitsee tarvitsemansa palvelut ja maksaa niistä erikseen käytön mukaan. Palvelut on voitu hinnoitella myös erilaisiksi paketeiksi, jolloin asukas valitsee haluamansa paketin ja maksaa siitä kokonaishinnan. Hinnat koostuvat hoiva- ja hoitopalveluista, turvapalveluista, ateriapalveluista, siivouksesta sekä muista tukipalveluista.

Palveluasumista tuottavat kunnat, järjestöt ja yksityiset yrittäjät. Kunnilla voi olla ostopalvelusopimuksia tai asiakaskohtaisia maksusitoumuksia yksityisten palvelutalojen kanssa. Lisäksi kunnalla voi olla käytössä palveluseteli, jolloin asiakas hankkii palvelun kunnan hyväksymältä yksityiseltä palveluntuottajalta. Palvelusetelimallissa asiakas maksaa palveluntuottajalle omavastuuosuutena palvelun hinnan ja palvelusetelin arvon erotuksen. Asiakas voi myös rahoittaa oman palveluasumisensa kokonaan itse. Samassa palvelutalossa voi tällöin olla sekä täysin itse maksavia että kunnan tukemia asukkaita.

Palveluasumisessa on kyse avohuoltona tuotettavasta palvelusta. Yksityisenä sosiaalipalveluna voidaan tuottaa myös vanhusten ympärivuorokautista laitoshoitoa. Kyseessä ei ole kuitenkaan tällöin palveluasumiseen rinnastettava sopimus.

1. Vanhusten palveluasumiseen sovellettavia säännöksiä

Palveluasumiseen liittyy paljon sosiaali- ja terveydenhuollon alan erityislainsäädäntöä. Myös kuluttajansuojalain säännökset ja sopimusoikeuden yleiset periaatteet tulee ottaa huomioon, kun kyseessä on elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan välinen sopimussuhde.

Kuluttajansuojalakia sovelletaan silloin, kun elinkeinonharjoittaja tarjoaa kulutushyödykkeitä (tavaroita tai palveluja) kuluttajille. Elinkeinonharjoittajalla tarkoitetaan luonnollista henkilöä taikka yksityistä tai julkista oikeushenkilöä, joka tuloa tai muuta taloudellista hyötyä saadakseen ammattimaisesti tarjoaa kulutushyödykkeitä vastiketta vastaan hankittaviksi. Kuntien ja muiden julkisyhteisöjen tarjoamat lakisääteiset palvelut, kuten koulutus, terveyden- ja sairaanhoito, lasten päivähoito ja muut vastaavat toiminnot, joita ei harjoiteta kaupallisten periaatteiden pohjalta, jäävät kuluttajansuojalain soveltamisalan ulkopuolelle.

Yksityisen palvelutalon, joka voi muodoltaan olla esimerkiksi säätiö, yhdistys tai osakeyhtiö, ja asukkaan välinen sopimussuhde kuuluu lähtökohtaisesti kuluttajansuojalain piiriin. Raja kuluttajansuojalain piiriin kuuluvan ja sen ulkopuolelle jäävän palveluasumisen välillä ei ole kuitenkaan täysin selvä. Jos asukas on kunnan ja palvelutalon välisen ostopalvelusopimuksen piirissä tai jos asukkaalla on kunnan antama maksusitoumus, voidaan perustellusti katsoa, että asukkaan ja palvelutalon välinen sopimussuhde jää tältä osin kuluttajansuojalain ulkopuolelle. Tällöinkin on mahdollista, että asukas ostaa palvelutalolta muita palveluja, joihin kuluttajansuojalaki tulee sovellettavaksi. Kunnan asema voi ostopalveluiden yhteydessä olla myös siten korostunut, että kunta itse valitsee ostopalvelun piiriin tulevat asukkaat ja myös laskuttaa palvelumaksut oman hinnastonsa mukaan suoraan asukkailta.

Kuluttajansuojalain 3 luvun 1 §:n mukaan elinkeinonharjoittaja ei saa käyttää kulutushyödykkeitä tarjotessaan sopimusehtoa, jota hyödykkeen hinta ja muut asiaan vaikuttavat seikat huomioon ottaen on pidettävä kuluttajien kannalta kohtuuttomana. Sopimusehto on kohtuuton mm. silloin, jos se aiheuttaa kuluttajan vahingoksi selvän epätasapainon osapuolten sopimuksesta johtuvien oikeuksien ja velvollisuuksien välille. Sopimusehtojen on myös oltava selkeitä ja ymmärrettäviä ja kuluttajalla on oltava mahdollisuus tutustua ehtoihin ennen sopimuksen tekemistä.

Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelusetelistä annetun lain 6 §:n mukaan palvelusetelin saanut asiakas tekee palvelujen tuottajan kanssa sopimuksen palvelun antamisesta. Tätä sopimussuhdetta koskevat sopimuksen sisällön mukaan määräytyvät kuluttajaoikeuden ja sopimusoikeuden säännökset ja oikeusperiaatteet. Kunnan on selvitettävä asiakkaalle tämän asema palveluseteliä käytettäessä, palvelusetelin arvo, palvelujen tuottajien hinnat, omavastuuosuuden määräytymisen perusteet ja arvioitu suuruus sekä vastaavasta palvelusta sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain mukaan määräytyvä asiakasmaksu.

Sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetun lain 6 §:n mukaan sosiaalihuollon järjestämisen tulee yksityistä sosiaalihuoltoa järjestettäessä perustua sosiaalihuollon toteuttajan ja asiakkaan väliseen kirjalliseen sopimukseen. Sopimuksessa määritellään palvelun tuottamisen ja järjestämisen ehdot, asiakasmaksut sekä ne velvollisuudet ja oikeudet, joita palveluntuottajalla ja asiakkaalla kulloinkin on.

Yksityisistä sosiaalipalveluista annetun lain tarkoituksena on varmistaa, että yksityisiä sosiaalipalveluja käyttävän asiakkaan oikeus laadultaan hyviin sosiaalipalveluihin toteutuu (1§). Lain 5 §:n mukaan palvelujen on perustuttava sopimukseen tai kunnan tekemään hallintopäätökseen sekä sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetun lain 7 §:n mukaisesti laadittuun palvelu-, hoito-, huolto- tai kuntoutussuunnitelmaan taikka muuhun vastaavaan suunnitelmaan.

2. Palveluasumista koskeva sopimus

Palveluntarjoajan tulee ottaa seuraavat seikat huomioon sopimusta tehtäessä, kun asiakas rahoittaa yksityisen palvelun kokonaan itse tai käyttää palveluun palveluseteliä.

2.1 Asiakaslähtöisyys

Sopimusta tehtäessä ja palveluita asiakkaalle räätälöitäessä tulee ottaa huomioon, että asiakas tuntee yleensä itse parhaiten oman elämäntilanteensa ja tarpeensa. Palveluiden on oltava tarpeeksi joustavia sisällöltään ja hinnoittelultaan. Olennaista on myös se, että asiakkaalla on mahdollisuus saada riittävästi henkilökohtaista neuvontaa, jolla palveluiden tarvetta ja sisältöä voidaan kartoittaa. Sopimusta tulisi voida myös muuttaa joustavasti asiakkaan elämäntilanteen mukaan.

2.2 Sopimuksen sisältö

Palvelutalo ja asukas tekevät palveluasumisesta kirjallisen sopimuksen. Palveluasuminen muodostuu yleensä kolmesta pääkomponentista: asumisesta, ateriapalvelusta ja hoidosta sekä muista palveluista. Tärkeää on, että sopimuksen piiriin kuuluvien palveluiden sisältö määritellään sopimuksessa niin tarkasti, että asiakas tietää, minkälaisesta palvelusta hän maksaa.

Sopimusta laadittaessa on syytä kiinnittää erityistä huomiota ehtojen selkeyteen ja ymmärrettävyyteen asukkaan kannalta. Ennen sopimuksen tekemistä on palvelutalon edustajan yleensä tarpeen käydä keskeiset sopimuskohdat asukkaan kanssa henkilökohtaisesti lävitse. Tällöin on mahdollista vastata asukkaan kysymyksiin ja selvittää hänelle epäselväksi jääneiden ehtokohtien sisältö. Keskeisiä tietoja sopimuksessa ovat mm. asumista ja palveluita koskevat hintatiedot sekä hintojen ja ehtojen muuttamista koskevat tiedot.

Asukkaan kanssa tehtävään sopimukseen liitetään yleensä yksilöllinen palvelu- ja hoitosuunnitelma. Jos asukas ei selviydy palveluasumisesta aiheutuvista maksuista, on ennen sopimuksen tekemistä tarpeen selvittää, onko asukkaalla mahdollista saada kuluihinsa esimerkiksi hoitotukea tai asumistukea taikka ohjataanko asiakas hakemaan kunnan järjestämää palveluasumista.

Palvelutalon käytäntönä voi olla, että asukas joko itse valitsee tarjolla olevista palveluista haluamansa tai että palvelutalo tarjoaa palveluita asukkaille erisisältöisinä paketteina. Kovin laaja ja jäykästi toimiva palvelujen paketointi ei kuitenkaan aina ole asukkaan etujen mukaista, jos asukas paketoinnin seurauksena joutuu ostamaan ja maksamaan sellaisiakin palveluja, joita hän ei itse tarvitse tai ei kykene käyttämään. Tämä voitaisiin estää tekemällä paketit sisällöltään joustaviksi, jolloin asukkaan henkilökohtaiset tarpeet, terveydentilan asettamat rajoitukset ja muut vastaavat seikat olisi mahdollista ottaa sopimusta tehtäessä huomioon. Asukas ei esimerkiksi välttämättä aina koe tarvitsevansa turvapuhelinta, jolloin turvapuhelimen sisällyttäminen pakollisena osana sopimukseen voi muodostua asukkaan kannalta kohtuuttomaksi. On myös tärkeää, että sopimuksessa on joustovaraa niitä tilanteita varten, jolloin asukkaan kunto huonontuu tai hänen terveydentilassaan tapahtuu muita muutoksia ja asukkaan palvelujen tarve tämän vuoksi muuttuu.

Palvelutalossa asuminen perustuu pääsääntöisesti osapuolten välillä tehtävään vuokrasopimukseen. Vuokrasopimukseen sovelletaan tällöin asuinhuoneiston vuokrauksesta annettua lakia (481/1995). Laissa on säännöksiä mm. vuokran tarkistamisesta ja vuokrasopimuksen ehdoista ja irtisanomisajoista. Vuokrasopimuksen tulee sisältää vain asunnon vuokraamiseen liittyviä ehtoja. Siihen ei saa sisällyttää kohtuuttomia ehtoja esimerkiksi palveluiden käyttämisestä.

2.3 Asumisen ja palveluiden hinnat ja niiden ilmoittaminen

Palvelutaloilla voi olla erilaisia tapoja ilmoittaa hintansa: ne voidaan esimerkiksi koota erisisältöisiksi paketeiksi tai hinnoitella kukin erikseen. Molemmissa tapauksissa hintatietojen ilmoittamista koskee hintamerkintäasetukseen (553/2013) perustuva vaatimus, jonka mukaan hinnat on ilmoitettava selkeällä ja yksiselitteisellä sekä kuluttajan kannalta helposti havaittavalla tavalla.

Hintojen ja palveluiden sisällön tulee olla niin läpinäkyviä, että kuluttajilla on aidosti mahdollisuus vertailla palveluita ja valita itselleen sopivin. Tämä edellyttää sitä, että palveluiden sisältöä ei piiloteta vaikeasti avautuvaan terminologiaan vaan käytetään yhdenmukaisia ja selkeitä palvelunkuvauksia.

Asukas maksaa palveluasunnossa vuokraa yleensä asunnon pinta-alan mukaan. Sopimuksesta on käytävä ilmi vuokran määrä sekä se, sisältyvätkö esimerkiksi sähkö-, vesi- ja saunamaksut vuokraan vai laskutetaanko niistä erikseen ja mikä on tällöin veloitusperuste. Jos palveluasunnossa asuvalta peritään palvelutalomaksua tai muunnimistä perusmaksua, on sopimuksesta käytävä ilmi, mitä palveluita maksu kattaa.

Jos asukas valitsee jonkin tarjolla olevista palvelupaketeista, on sopimuksesta käytävä ilmi palvelupaketin tarkka sisältö. Ateriapalveluista, siivouspalveluista, hygieniapalveluista sekä muista tarjolla olevista palveluista on ilmoitettava niiden erillishinnat silloin, kun ne eivät sisälly perusmaksuun tai asukkaan valitsemaan pakettiin. Jos maksuja on paljon, asukkaalle voidaan antaa sopimuksen liitteenä erillinen hinnasto. Sopimuksessa on tarpeen ilmoittaa myös, mistä kustannuksista asukas itse vastaa, kuten esimerkiksi lääke- ja sairaanhoitokuluista.

2.4 Palveluiden sopimuksenmukaisuus

Palvelutalo on velvollinen huolehtimaan siitä, että asukkaalle annettavat palvelut ovat sopimuksen mukaisia ja vastaavat laadultaan yksityisille sosiaalipalveluille laissa asetettuja vaatimuksia. Kuluttajariitalautakunta on ratkaisukäytännössään katsonut, että kuluttajapalveluksia koskevasta kuluttajansuojalain 8 luvusta ilmeneviä oikeusperiaatteita voidaan soveltaa myös palvelutalojen hoitopalveluihin, vaikka kyseinen luku ei sinänsä tällaisia palveluita suoraan koskekaan.

Kuluttajansuojalain 8 luvun 12 §:stä ilmenevän periaatteen mukaan palveluksen on sisällöltään ja tulokseltaan vastattava sitä, mitä voidaan katsoa sovitun. Palvelus on suoritettava ammattitaitoisesti ja huolellisesti sekä ottaen huomioon asiakkaan edut. Jos palveluksessa on virhe, pitää toimeksi saajan hyvittää se ja korvata myös virheestä aiheutunut muu vahinko. Palvelutalojen osalta tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että jos asukkaalle ei voida tilapäisesti tarjota tiettyä asukkaan maksamaan palvelupakettiin kuuluvaa palvelua tai jos palvelu ei siinä olevan virheen tai puutteen takia muutoin vastaa sopimusta, asukkaalla on oikeus virhettä vastaavaan hinnanalennukseen.

Asiakkaalla pitää olla mahdollisuus tehdä palvelua koskeva reklamaatio. Asiakkaan tulee voida esittää kaikki vaatimuksensa suoraan omalle sopijakumppanilleen, joka vastaa myös alihankkijoidensa suorituksista. Joissakin tapauksissa vastuutahona saattaa olla lisäksi kunta. Asiakkaalle tulee kertoa hänen oikeuksistaan ja ohjata tekemään valitus oikealle taholle. Asiakkaille voidaan tarjota myös valmiita reklamaatiokaavakkeita, jotka helpottavat valituksen tekemistä.

2.5 Sopimukseen tehtävät muutokset

Toistaiseksi voimassa olevissa tai muutoin pitkäaikaisissa sopimuksissa saattavat olosuhteiden ja kustannustason muutokset aiheuttaa tarpeen tarkistaa sopimuksen ehtoja, kuten hintaa. Sopimukseen voidaan tällöin tehdä muutoksia, jos niistä sovitaan asukkaan kanssa erikseen.

Jotta elinkeinonharjoittaja voisi tehdä sopimukseen yksipuolisesti muutoksia, sen on yksilöitävä muutosten perusteet sopimusehdoissa. Asukkaan kanssa tehtävään vuokrasopimukseen voidaan ottaa esimerkiksi ehto, jonka mukaan vuokraa tarkistetaan vuosittain elinkustannusindeksin muutosten mukaisesti. Vaatimus vuokrankorotusperusteen yksilöimisestä sisältyy myös asuinhuoneiston vuokrauksesta annetun lain 27 §:ään.

Myös palveluista tehtävässä sopimuksessa on syytä yksilöidä, millä perusteella palveluiden hintoja voidaan muuttaa.

Kun on kyse pitkäkestoisesta sopimuksesta, edellytetään lisäksi, ettei sopimuksen sisältöä saa olennaisesti muuttaa ilman molempien sopijapuolten myötävaikutusta. Esimerkiksi hinnantarkistusten on oltava asukkaan kannalta kohtuullisia eikä suuria kertakorotuksia, jotka muuttavat olennaisesti asukkaan maksuvelvoitteita, voida sopimukseen yksipuolisesti tehdä.

Sopimusehtojen ja hintojen muutoksista on ilmoitettava asukkaille riittävän ajoissa etukäteen, yleensä vähintään 1-2 kuukautta ennen muutosten voimaantuloa. Asukkaille on annettava tieto siitä, miten ja mistä ajankohdasta hinnat tai muut sopimusehdot muuttuvat ja mikä on muutoksen peruste.

Jos asukas ei hyväksy hintojen tai muiden sopimusehtojen muutosta, palvelutalolla on periaatteessa mahdollisuus irtisanoa sopimus päättymään irtisanomisajan kuluttua. Tällöin on kuitenkin syytä käyttää tapauskohtaista harkintaa ja huomioida kohtuullisuus. Kyseessä on vanhuksen koti ja hänelle tarpeelliset välttämättömyyspalvelut, eikä kilpailevia vaihtoehtoja ole välttämättä tarjolla.

Myös asukkaan olosuhteissa voi tapahtua esimerkiksi terveydentilaan tai kuntoon liittyviä muutoksia, joiden vuoksi saattaa tulla tarvetta tehdä sopimukseen muutoksia. Sopimuksessa tulisi tällöin olla joustovaraa myös tällaisille asukkaan aloitteesta tehtäville muutoksille. Palvelupaketin sisältöä voidaan esimerkiksi muuttaa joltain osin, lisätä siihen jokin yksittäinen palvelu tai jättää jokin palvelu kokonaan pois.

2.6 Asukkaan tilapäinen poissaolo palveluasunnosta

Palveluasuminen muodostuu yleensä asumisesta, ateriapalvelusta ja hoidosta sekä muista palveluista. Asukas maksaa näistä palveluista sovitun mukaisesti. Kun asukas on tilapäisesti poissa palveluasunnosta ja palveluita jää käyttämättä, on kohtuullista, että joissakin tilanteissa maksuista annetaan hyvitystä.

Osa palvelutalon kustannuksista on yleiskuluja, jotka syntyvät asukkaan poissaolosta huolimatta. Siksi esimerkiksi vuokrasta asukkaalla ei normaalisti ole oikeutta saada hyvitystä tilapäisen poissaolon ajalta.

Jos asukas on tilapäisesti poissa palveluasunnosta omasta halustaan, esimerkiksi matkan vuoksi, voidaan hänelle antaa kohtuullinen hyvitys käyttämättä jääneistä palveluista esimerkiksi niin, että asukkaan oikeus hyvitykseen alkaa sopimusehdoissa sovitun karenssiajan jälkeen.

Jos asukas on tilapäisesti poissa ennalta arvaamattoman syyn vuoksi, esimerkiksi äkillisen sairaalahoidon takia, on kohtuullista, että hän saa hyvityksen poissaolopäiviltä käyttämättä jääneistä palveluista peritystä palvelupakettimaksusta, ateriamaksusta tai muusta vastaavasta palvelumaksusta.

2.7 Palveluasumista koskevan sopimuksen päättyminen

Asukkaalla on oikeus irtisanoa toistaiseksi voimassa oleva sopimus päättymään irtisanomisajan kuluttua. Kohtuullinen irtisanomisaika asukkaan irtisanoessa sopimuksen voi olla esimerkiksi kahdesta viikosta yhteen kuukauteen. Jos asukas siirtyy pysyvästi laitoshoitoon tai kuolee, voidaan sopimus katsoa päättyneeksi ilman erityistä irtisanomisaikaa.

Jos palvelutalo varaa itselleen oikeuden asukkaan irtisanomiseen, ovat irtisanomisajat asukkaan irtisanomisaikoja pidempiä. Asuinhuoneiston vuokrauksesta annetun lain mukaan vuokranantajan irtisanoessa vuokrasopimuksen irtisanomisaika on kuusi kuukautta, jos huoneiston vuokrasuhde on välittömästi ennen irtisanomista kestänyt yhtäjaksoisesti vähintään yhden vuoden, ja muussa tapauksessa kolme kuukautta.

Sopimuksen päättymistavat ja irtisanomisajat tulee sisällyttää sopimusehtoihin. Irtisanominen on helpompaa tehdä todisteellisesti, kun asiakkaalle tarjotaan valmis irtisanomiskaavake.

3. Elinkeinonharjoittajan muistilista: Kuluttajansuojalain kannalta keskeiset asiat

1. Ota kaikessa toiminnassa huomioon asiakaslähtöisyys. Neuvo asiakasta henkilökohtaisesti palveluita räätälöitäessä. Ilmoita palveluiden hinnat niin läpinäkyvästi, että asiakas voi vertailla niitä.

2. Kerro palveluiden sisältö niin selvästi, että asiakas tietää, mistä hän maksaa.

3. Kerro asiakkaalle erilaisista maksuvaihtoehdoista.

4. Kiinnitä erityistä huomiota palvelua koskevien ehtojen selkeyteen ja ymmärrettävyyteen. Esimerkiksi asumista koskeva vuokrasopimus ja palveluita koskeva sopimus tulee tehdä erikseen.

5. Valmistaudu muuttamaan joustavasti palvelun sisältöä asiakkaan elämäntilanteen muuttuessa.

6. Sopimusehtoihin ei voi tehdä olennaisia muutoksia yksipuolisesti. Vuokrasopimuksen osalta on otettava huomioon huoneenvuokralain säännökset.

7. Anna asiakkaalle tietoa hänen oikeuksistaan palvelun virhettä koskevissa tilanteissa ja tarjoa hänelle valmis reklamaatiokaavake valituksen tekemistä varten. Asiakkaalla on oikeus esittää kaikki vaatimuksensa sinulle.

8. Kerro sopimuksen irtisanomisajoista sopimusehdoissa ja tarjoa asiakkaalle valmis irtisanomiskaavake.

Linjaus on laadittu vuonna 2011, tarkistettu 2016.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vanhusten palveluasumiseen sovellettavia säännöksiä Palveluasumista koskeva sopimus 2.1 Asukaslähtöisyys 2.2 Sopimuksen sisältö 2.3 Asumisen ja palveluiden hinnat ja niiden ilmoittaminen 2.4 Palveluiden sopimuksenmukaisuus 2.5 Sopimukseen tehtävät muutokset 2.6 Asukkaan tilapäinen poissaolo palveluasunnosta 2.7 Palveluasumista koskevan sopimuksen päättäminen Elinkeinonharjoittajan muistilista: Kuluttajansuojalain kannalta keskeiset asiat Palveluasumista järjestetään palvelutaloissa, palveluasuntoryhmissä tai yksittäisissä palveluasunnoissa.

# data[].attributes.body
Kotihoitoon kuuluvaksi mielletään useimmiten kotisairaanhoito, monesti myös muut tukipalvelut, kuten puheterapeutin apu. Yleensä kotona asuvien iäkkäiden hoito ja tuki kuitenkin koostuu monen eri tahojen tuottamista palveluista, esimerkiksi kunnan, erilaisten järjestöjen, omaisten ja vapaaehtoisten.

Asumista tukevia asioita ovat jatkuvien palveluiden lisäksi myös erilaiset teknologiset ratkaisut ja asuinympäristön tekeminen mahdollisimman esteettömäksi. Iäkäs henkilö voi esimerkiksi tarvita remontointiapua esteettömyyden kanssa, seinään kiinnitettäviä tukia tai lisää ja kirkkaampia valaisimia. Ympäristöön tehtävät muutokset voisivatkin tukea iäkkäiden kotona pärjäämistä monilla eri tavoilla.

Anniina Koivukangas

https://thl.fi/fi/web/ikaantyminen/muuttuvat-vanhuspalvelut/kotihoito

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kansallinen tavoite on, että iäkäs ihminen voi asua omassa kodissaan mahdollisimman pitkään, jopa elämänsä loppuun saakka. Kun ihminen tarvitsee hoivaa ja huolenpitoa, hän saa sen kotonaan tai kodinomaisessa asuinympäristössä.

Usein kotihoito ja muu kotiin annettava tuki koostuu julkisten ja yksityisten tahojen sekä järjestöjen tuottamista palveluista. Ammattilaisten, läheisten ja vapaaehtoisten muodostama verkosto voi toteuttaa iäkkään ihmisen toiveen asua omassa kodissaan.

Kun kotona asuminen ei onnistu intensiivisenkään kotihoidon turvin, ovat perhehoito, tehostettu palveluasuminen ja pitkäaikainen laitoshoito vaihtoehtoisia hoitomuotoja.

Suurin osa iäkkäistä ihmisistä asuu kotonaan

Suurin osa iäkkäistä ihmisistä asuu kotonaan itsenäisesti eikä tarvitse kotihoidon palveluja. Vuonna 2020 noin 16 prosenttia 75 vuotta täyttäneistä ihmisistä oli säännöllisen kotihoidon piirissä.
Sotkanet/Ikääntyminen

Kotihoidon asiakkaat tarvitsevat monenlaista apua

Kotona hoidetaan yhä vanhempia, monenlaista apua ja tukea tarvitsevia iäkkäitä. Säännöllisen kotihoidon asiakkaista 77 prosenttia käyttää paljon kotihoidon palveluja. Lähes joka viidennellä kotihoidon asiakkaista oli kolme tai enemmän kotihoidon käyntiä päivässä.
Kotihoito 2020: Yli puolella säännöllisen kotihoidon asiakkaista palvelujen käyttö on päivittäistä (Tilastoraportti 27/2021)

Kotihoidon päivittäinen asiakasmäärä on kasvanut vuodesta 2018. Kotihoidossa toimi 17 000 työntekijää toukokuussa 2021, joista 74 prosenttia oli lähi- ja perushoitajia ja 12 prosenttia sairaanhoitajia tai terveydenhoitajia.

Kotihoidon laadukas järjestäminen niille iäkkäille, joille se on tarpeisiin vastaava hoitomuoto, edellyttää riittäviä resursseja, toimintakäytäntöjen uudistamista ja hyvää johtamista.

Turvallisen kotona asumisen varmistamiseksi on huolehdittava, että kodin turvallisuuden perusasiat ovat kunnossa. Lue täältä, miten vähentää riskejä:

Millaista tukea ikäihminen tarvitsee kotonaan?

Iäkkään ihmisen kotona asumista tukevat

kotihoito

kotihoidon tukipalvelut ja turvapalvelut

omaisten ja läheisten antama apu

perhehoito

vapaaehtoistyöntekijät

teknologiset ratkaisut

esteetön asuinympäristö.

Lisäksi iäkäs ihminen voi tarvita

kodin muutostöitä ja apuvälineitä

päiväkeskustoimintaa

liikkuvia palveluja ja etäpalveluja

kuljetuspalveluja

intervalli- ja kuntoutusjaksoja sekä fysioterapiaa

lääkärin, muistihoitajan ja sosiaalityöntekijöiden palveluja

saattohoitoa.

Osa iäkkäistä ihmisistä tarvitsee apua öisin ja viikonloppuisin. Apua tarvitaan myös äkillisiin ja ennakoimattomiin tilanteisiin. Näihin voidaan varautua huolehtimalla, että

hoito- ja palvelusuunnitelmaan on kirjattu, miten tällaisissa tilanteissa toimitaan

ympärivuorokautisia sosiaali- ja terveyspalveluja on helposti saatavilla

tilapäiset auttajatahot on kytketty palvelujen kokonaisuuteen

käytössä on avun tarpeeseen vastaamista helpottavaa ja vaaratilanteita ehkäisevää teknologiaa.

Asiakkaan tarpeisiin voidaan vastata myös teknologian avulla

Teknologian avulla voidaan tukea kotihoidon asiakkaan omatoimisuutta, hyvinvointia ja turvallisuutta. Esimerkiksi kulunseuranta- ja valvontalaitteiden sekä oven avauksesta hälyttävien ovivahtien käyttö on vakiintunut monilla alueilla.
Teknologia tukee kotihoidon asiakkaan omatoimisuutta ja turvallisuutta - eroja käyttöönotossa maakuntien välillä (Tutkimuksesta tiiviisti 44/2018)

Etäteknologiaa, kuten puhelin- ja videoyhteyttä, käytetään yhä useammassa kotihoidon yksikössä lääkehoidon ja ruokailun varmistamiseen. Etäyhteydellä toteutetaan myös kuntoutus-, kulttuuri- ja liikuntapalveluja sekä lääkärin tapaamisia.
Lue täältä lisää kotihoidon etäpalveluista

Kotona asumista ja kotihoitoa tukevan teknologian käyttöä edistetään Kotona asumisen teknologiat ikäihmisille (KATI) -ohjelmassa vuosina 2020-2023.
Seuraa KATI-ohjelmaa (THL)

Elämän loppuvaiheen hoito voidaan toteuttaa kotona

Lue, mitä on kotisaattohoito ja miten kotisairaala voi tukea kotona asumista elämän loppuvaiheessa:

# data[].attributes.attachment_link.description
Kansallinen tavoite on, että iäkäs ihminen voi asua omassa kodissaan mahdollisimman pitkään, jopa elämänsä loppuun saakka. Kun ihminen tarvitsee hoivaa ja huolenpitoa, hän saa sen kotonaan tai kodinomaisessa asuinympäristössä. Usein kotihoito ja muu kotiin annettava tuki koostuu julkisten ja yksityisten tahojen sekä järjestöjen tuottamista palveluista.

# data[].attributes.body
Muistisairaille tuotetaan palveluja myös teknologian muodossa. Muistisairaan itsemääräämisoikeutta kunnioittaen voidaan otaa käyttöön erinäisiä apuvälineitä, joilla mahdollistetaan mahdollisimman pitkään kotona asuminen, mikäli se muutoin on mahdollista.

Esimerkkejä apuvälineistä ovat esimerkiksi turvaa tuovat ovi- ja kaatumishälyttimet. Kaatumishälyttimen avulla voi vanhus välittää viestin loukkaantumisesta joko omaisille tai kotihoidolle. Ovihälyttimen avulla voidaan estää muistisairaan eksyminen, mikäli hän poistuisi kotoa. Ikääntynyt voi sairauden alkuvaiheessa kirjata omaan hoitotahtoon välineet, joita hän haluaa käytettävän ja välineet, joita tulisi ehdotoomasti välttää.

https://www.muistiliitto.fi/fi/tuki-ja-palvelut/hoito-ja-kuntoutus/apuvalineet-ja-teknologia

Linnea Pihlajamäki

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Elämää helpottavia välineitä on monenlaisia. Teknologia ja apuvälineet voivat lisätä muistisairaan ihmisen turvallisuutta, tukea toimintakykyä sekä tuoda arkeen iloa ja yhteisöllisyyttä.

Helppokäyttöisten laitteiden avulla voi esimerkiksi pitää sujuvasti yhteyttä läheisiin. Turvaa tuovat ovi- ja kaatumishälyttimet, liesivahti ja turvaranneke. Arjen rytmitystä auttavat lääkeautomaatti, muistuttajat ja vuorokausikalenteri.

Juuri itselle sopiviin apuvälineisiin kannattaa totutella jo sairauden varhaisessa vaiheessa, jotta niiden käyttö tulee tutuksi. Muistisairaan ihmisen itsemääräämisoikeutta on kunnioitettava myös käyttöön otettavien apuvälineiden suhteen. Omat toiveet kannattaa kirjata hoitotahtoon.

Monia apuvälineitä saa maksutta tai lainaksi lääkinnällisenä kuntoutuksena kunnan terveyskeskuksesta. Kunnan sosiaalitoimesta voi hakea tietoa ja tukea liikkumisessa, viestinnässä, henkilökohtaisessa suoriutumisessa tarvittavista välineistä. Lisätietoa saa myös omalta lääkäriltä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Apuvälineet ja teknologia | Muistiliitto

# data[].attributes.attachment_link.description
Elämää helpottavia välineitä on monenlaisia. Teknologia ja apuvälineet voivat lisätä muistisairaan ihmisen turvallisuutta, tukea toimintakykyä sekä tuoda arkeen iloa ja yhteisöllisyyttä. Helppokäyttöisten laitteiden avulla voi esimerkiksi pitää sujuvasti yhteyttä läheisiin. Turvaa tuovat ovi- ja kaatumishälyttimet, liesivahti ja turvaranneke. Arjen rytmitystä auttavat lääkeautomaatti, muistuttajat ja vuorokausikalenteri.

# data[].attributes.body
Kuntoutussuunnitelma laaditaan yhdessä lääkärin kanssa. Sen tarkoituksena on palauttaa ikäihmisen toimintakykyä taustoista riippuen. Suunnitelmaa tehdessä on tärkeää kommunikoida hoitajien, läheisten sekä potilaan itsensä kanssa, mikäli se on mahdollista.

Kuntoutussuunnitelman tavoitteena on sisältää kuntoutuvalle merkitykselliset, räätälöidyt ja realistisesti saavutettavat tavoitteet, joiden avulla pyritään motivoimaan kuntoutujaa.

https://www.terveyskyla.fi/kuntoutumistalo/ammattilaiset/kuntoutumisen-tukeminen/kuntoutuksen-suunnittelu-ja-toteutumisen-seuranta/kuntoutussuunnitelman-laadinta

Linnea Pihlajamäki

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuntoutussuunnitelman laatii hoitava lääkäri yhteistyössä kuntoutujan, hänen läheistensä ja moniammatillisen tiimin kanssa. Kuntoutussuunnitelma ohjaa kuntoutusta ja siihen liittyvää yhteistyötä.

# data[].attributes.body
Ikäihmisten päivätoiminta on tarkoitettu sellaisille henkilöille, jotka eivät pysty osallistumaan terveydentilansa takia esim. kunnan järjestämään viriketoimintaan tai kerhoihin.  Päivätoiminnan kohderyhmänä ovat myös kuntoutuvat ja kotiutuvat asiakkaat, joiden kotona asumista edistetään ryhmätoiminnalla.

Päivätoiminta keskittyy ikäihmisten virkistämiseen pelien, leikkien, askartelun, laulamisen ja yhdessäolon kautta. Toiminnan tarkoituksena on ylläpitää tai vahvistaa asikkaiden toimintakykyä jokaisen henkilökohtaisista taustoista riippuen. Päivätoiminta voi olla myös osa omaishoitajan tukemista, sillä näin saadaan järjestettyä omaishoitajalle tuettu vapaapäivä.

https://www.suomi.fi/palvelut/ikaihmisten-paivatoiminta-yla-savon-sote-kuntayhtyma/a6ad39a8-07a7-4965-bdb9-8800337a96ea

Linnea Pihlajamäki

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ylä-Savon Soten Ikäihmisille tarkoitetun päivätoiminnan tarkoituksena on tukea tukea iäkkäiden hyvinvointia, omatoimisuutta, osallisuutta ja kotona asumista, edistää sosiaalista kanssakäymistä sekä tukea omaishoitajien jaksamista mahdollistamalla omaishoitajan lakisääteinen vapaa hoitotyöstä vaihtoehtoisesti päivätoiminnan avulla. Päivätoiminnan tavoitteena on tukea kotona asuvien ikääntyneiden psyykkistä, fyysistä ja sosiaalista toimintakykyä.

Päivätoiminta on tarkoitettu asiakkaille, jotka eivät terveytensä tai kuntonsa vuoksi voi osallistua muihin kodin ulkopuolisiin toimintoihin (mm. kunnan, yhdistysten ja järjestöjen kerhotoimintaan). Päivätoiminnan kohderyhmänä ovat myös kuntoutuvat ja kotiutuvat asiakkaat, joiden kotona asumista edistetään ryhmätoiminnalla.

Palveluiden järjestäminen perustuu palvelutarpeenarviointiin ja yksilölliseen palvelu- ja kuntoutussuunnitelmaan. Palvelu on määräaikaista ja palvelun saanti liittyy kuntoutus-/ palvelusuunnitelmassa arvioituun aikaan. Palveluiden järjestämistapa voi olla kuntayhtymän oma toiminta tai ostopalvelu.

Päivätoiminnan sisältö suunnitellaan huomioiden asiakkaiden toiveet ja tarpeet, kalenterivuosi, erilaiset juhlapyhät ja teemat sekä erilaiset verkostotoiminta ja - toimintamallit. Päivätoiminnan käytössä on erilaisia kuntoutusvälineitä, ikäystävällistä teknologiaa ja kuntoutumista edistäviä sekä toimintakykyä harjoittavia pelejä ja välineitä. Viriketoiminta tarjoaa monipuolista toimintaa kaikki toimintakyvyn osa-alueet huomioiden. Jokaisessa päivätoimintaryhmässä on liikuntaa ryhmä- tai yksilömuotoisena perustuen asiakkaiden tarpeisiin.

Päivätoiminta päivä sisältää lounaan.

Päivätoiminnassa huolehditaan asiakkaiden lääkehoidosta tai muusta sairaanhoidollisesta palvelusta yksilöllisellä harkinnalla. Kuljetus päivätoimintaan järjestetään tarveharkinnalla. Ensisijaista on Palikuljetuksen käyttäminen tai yhteiskuljetus taksilla. Asiakas voi halutessaan itse järjestää kuljetuksen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylä-Savon Soten Ikäihmisille tarkoitetun päivätoiminnan tarkoituksena on tukea tukea iäkkäiden hyvinvointia, omatoimisuutta, osallisuutta ja kotona asumista, edistää sosiaalista kanssakäymistä sekä tukea omaishoitajien jaksamista mahdollistamalla omaishoitajan lakisääteinen vapaa hoitotyöstä vaihtoehtoisesti päivätoiminnan avulla. Päivätoiminnan tavoitteena on tukea kotona asuvien ikääntyneiden psyykkistä, fyysistä ja sosiaalista toimintakykyä.

# data[].attributes.body
Omaishoitajan arkea sävyttää huoli läheisen hyvinvoinnista. Perheenjäsenen sairaus, vammaisuus tai iäkkyys on osa omaishoitajan ja perheen arkea. Tärkeää, että omaishoitajille järjestetään tarpeeksitietoa ja tukea raskaassa tilanteessa.

Tietoa annetaan esimerkiksi Omainen hoitajana- opassarjan avulla. Se sisältää oleellista tietoa ravitsemuksesta, lääkityksestä sekä läheisen käytösoireista. Näiden oppaiden avulla omainen voi tutustua ja löytää tietoa aikuisten hoivaan liittyen.

Omaishoitajaliiton sivuilta löytyy myös mielen hyvinvoinnin tietopankki, jossa on vinkkejä sekä tietoa hyvinvoinnin tukemiseksi ja lisäämiseksi. Lisäksi omaishoitajille järjestetään liiton puolesta myös omaishoitajalomia lomajärjestön avulla. Tämän tarkoituksena on tukea omaishoitajan omaa terveyttä ja hyvinvointia ja antaa mahdollisuus irtautua kuormittavasta arjesta.

https://omaishoitajat.fi/omaishoidon-tietopaketti/tukea-omaishoitotilanteisiin-2/

Linnea Pihlajamäki

# data[].attributes.body
Paremman hoitotuloksen ja elämänlaadun voi saavuttaa hoitopaikassa, jossa on osaamista muistisairauksista ja joka on keskittynyt hoitamaan ainoastaan muistisairaita. Uusi asumismuoto tulisi valita niin, ettei tarvetta uusiin muuttoihin enää olisi, vaan samassa paikassa voisi asua elämän loppuun asti.

Susanna Tuomaala

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Keskeistä

Läheisen hyvinvointi ja jaksaminen edistävät myös muistisairaan hyvinvointia.

Kaikille muistisairausdiagnoosin saaneille tulee tehdä palvelutarpeen arviointi. Sen perusteella tehty hoito- ja palvelusuunnitelma ohjaa tukea, ohjausta, palvelujen järjestämistä ja hoitoa.

Muistisairauden varhaisvaiheessa tulee suunnitella tulevaisuutta yhdessä hyvän ja omannäköisen elämän turvaamiseksi.

Läheisellä on oikeus toteuttaa omaa elämäänsä esimerkiksi jatkamalla harrastuksia.

Vertaistukiryhmistä voi saada samankaltaisessa tilanteessa eläviltä vinkkejä ja voimavaroja arkeen.

Muistisairauden mukanaan tuomat muutokset koskevat monin tavoin myös läheistä. Usein sairauteen liittyvät muutokset ovat vaikuttaneet jo pidempään ja heijastuneet myös sairastuneen ja läheisen väliseen suhteeseen. Vierellä elämisen ja konkreettisen auttamisen ja hoivan antamisen lisäksi läheisellä on myös oikeus elää omaa elämäänsä.

Läheisen hyvinvointi ja jaksaminen edistävät myös muistisairaan hyvinvointia. Oman elämän järjestäminen ja muistisairauden tuomiin muutoksiin sopeutuminen sekä työ, harrastukset ja ystävät voivat tukea läheisen jaksamista.

Läheisen ja muistisairaan suhde muuttuu muistisairauden edetessä. Voi tulla vaihe, jolloin muistisairas sekoittaa läheisensä toisiin ihmisiin tai ei enää lainkaan tunnista läheistään. Tieto muistisairaudesta oireineen ja etenemisvaiheineen auttaa tilanteen ymmärtämistä. Tietoa muistisairauksista ja ensitietokursseista on saatavissa myös alueen muistineuvojalta, Muistiliitosta sekä paikallisilta muistiyhdistyksiltä. Kela järjestää sopeutumisvalmennuskursseja alle ja yli 68-vuotiaille, jos MMSE on vähintään 18 pistettä.

Ensitiedosta ja sopeutumisvalmennuskursseista on lisätietoa Muistiliiton sivuilla.

Hoito- ja palvelusuunnitelma tehdään jokaisen muistisairausdiagnoosin saaneen kanssa heti diagnoosin varmistuttua. Läheisen on hyvä olla mukana suunnitelmaa tehtäessä ja päivitettäessä. Suunnitelmassa painotetaan voimavaroja ja toimintakyvyn ylläpitämisen keinoja. Suunnitelmassa tulee ottaa huomioon myös läheisen tarvitsema tuki.

Muistisairauden etenemisen myötä läheinen saattaa kokea luopuvansa läheisestään vähitellen. Tasavertaisesta puolisosta tuleekin hoidettava, tai vanhempi muuttuu vieraaksi. Suhteen muutos vaatii läheisen sopeutumista ajan kanssa. Keskustelu sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisten kanssa sekä vertaistuki voivat auttaa sopeutumisessa.

Muistisairaan tukeminen kotona

Kun muistisairaus on todettu jo sen varhaisvaiheessa, edessä voi hoidon ja toimintakykyä ylläpitävän elämäntavan tuella olla useita vuosia lähes entisenlaista elämää. Tavallinen aktiivinen arkielämä pitää yllä muistisairaan toimintakykyä ja antaa myös läheiselle mahdollisuuden jatkaa elämää niin, ettei sairaus väritä kaikkea tekemistä ja olemista. Yhdessäolo, läheisyys ja huumori auttavat sairastunutta jaksamaan. Liikunta, säännöllinen ja monipuolinen ruoka sekä perhe- ja ystävyyssuhteiden ylläpito ovat muistisairaalle tärkeitä toimintakyvyn ylläpitämisen kannalta.

Viikkosuunnitelman tekeminen yhdessä läheisen kanssa rytmittää arkea sekä auttaa ajan hahmottamisessa ja toimii muistin apuvälineenä. Viikkosuunnitelman avulla arkeen voi tuoda sopivasti liikuntaa, virikkeitä ja lepoa.

Muistisairauden varhaisvaiheessa muistisairaan ja hänen läheisensä on tarpeen pohtia ja suunnitella yhdessä tulevaisuuden hyvän elämän edellyttämiä ratkaisuja ja valmisteluja. Myöhemmässä vaiheessa läheisen osuus päätöksenteossa kasvaa, koska muistisairaus vaikuttaa kykyyn ajatella erilaisia valintoja ja niiden vaikutuksia.

Palvelutarpeen arviointi ja tukipalvelut

Kaikille muistisairausdiagnoosin saaneille tulee tehdä palvelutarpeen arviointi. Arvioinnissa kiinnitetään huomiota sekä olemassa oleviin että ennakoitaviin, mahdollisesti tuleviin tarpeisiin ( vanhuspalvelulaki 980/2012). Sen perusteella laaditaan yhdessä muistisairaan ja läheisen kanssa hoito- ja palvelusuunnitelma, jota päivitetään vähintään vuosittain. Näin turvataan tarvittavien palvelujen oikea-aikaisuus. Muistineuvojat toimivat yhteyshenkilöinä muistisairaan, hänen läheisensä, sosiaali- ja terveyspalvelujen sekä yhteistyötahojen välillä.

Yksin asuva muistisairas saattaa tarvita jo varhaisessa vaiheessa erilaisia tukimuotoja pärjätäkseen kotona. Palvelutarpeen arviointi tehdään muistisairaan kotona. Hoito- ja palvelusuunnitelma ohjaa tukea, ohjausta, palvelujen järjestämistä ja tarvittaessa hoitoa.

Ulkopuolista apua voi saada esimerkiksi lääkehoidon käytännön toteuttamiseen, kauppa-asioihin ja henkilökohtaisen hygienian hoitamiseen. Ateriapalvelusta voi tilata päivittäisen ruoan ja siivouspalveluita voi ostaa kotiin. Päivätoiminta tuo elämään sisältöä ja virikkeitä. Palvelumaksut huomioidaan eläkettä saavan hoitotuen korvauksissa.

Kotona asumisen tukimuodoista on lisätietoa Muistiliiton sivuilla.

Sairauden eteneminen

Sairauden edetessä muistisairaan ja läheisen suhde vähitellen muuttuu. Läheinen saa tutustua uuteen puoleen tutussa ihmisessä ja samalla mahdollisuuden löytää itsestään uusia ulottuvuuksia. Vaikka läheinen siirtyy muistisairauden edetessä yhä enemmän huolehtijan ja hoivaajan rooliin, suhteessa voi edelleen olla myös muutakin sisältöä.

Tärkeää on muistaa, että huolehtiminen ja hoivaaminen eivät suju, ellei läheinen huolehdi omasta jaksamisestaan.

Sairauden edetessä läheisen merkitys sairastuneen tukijana ja hoitajana kasvaa. Toimintakyvyn vähentyessä heikkenee muistisairaan kyky suoriutua päivittäisistä toiminnoista, kuten pukeutumisesta, syömisestä ja peseytymisestä. Myös esimerkiksi liikkuminen ja puheen tuottaminen saattavat vaikeutua. Läheiset ovat tällöin tärkeitä, sillä he usein huolehtivat arkiaskareista ja toimivat sairastuneen toiveiden ja mieltymysten tulkkeina.

Muistisairaan ja läheisen yhdessä hoidettavien ja ajan mittaan läheisen huolehdittavaksi siirtyvien asioiden hoitamista ja tehtyjen asioiden päivittämistä helpottaa, jos tekee muistilistan, johon merkitsee esimerkiksi ajankohtia, jolloin jokin asia on otettava pohdittavaksi tai tehtävä. Muistilistasta ajankohtaiset asiat voi helposti siirtää kalenteriin, jolloin ne tulevat esille ajallaan.

Muistisairas pitkäaikaishoidossa

Muistisairas saattaa voida asua kotonaan elämänsä loppuun saakka. Turvallisuuden ja voinnin edellyttämän hyvän hoidon vuoksi pysyvään ympärivuorokautiseen hoitopaikkaan siirtyminen tulee kuitenkin monelle jossain vaiheessa välttämättömäksi. Läheisen ei tarvitse tehdä yksin päätöstä pysyvään ympärivuorokautiseen hoitopaikkaan siirtymisestä, vaan arvioinnissa ja päätöksenteossa ovat mukana muistisairaan kuntoutussuunnitelmaan osallistuvat terveydenhuollon ammattilaiset.

Pitkäaikaishoidon vaiheessa läheiset ovat arvokkaita kumppaneita hoitotyön suunnittelussa, arvioimisessa ja toteuttamisessa. Perheenjäsenten ja muiden läheisten antamat tiedot elämänhistoriasta sekä sairastuneen persoonasta, elintavoista ja tottumuksista auttavat hoidon suunnittelua. Hoidon suunnittelun tueksi tarvitaan myös tietoa potilaan sairaus- ja hoitohistoriasta, lääkehoidosta ja allergioista.

Läheisten avulla sairastuneen oma ääni kuuluu hoidon suunnittelussa silloinkin, kun hän ei enää itse pysty ilmaisemaan omaa tahtoaan. Pitkäaikaishoidon arjessa perheenjäsenet ja muut läheiset voivat läsnäolollaan luoda turvallisuuden tunnetta ja osallistua esimerkiksi ruokailun tukemiseen ja ulkoilun mahdollistamiseen.

Läheisten hyvinvointi

Muistisairauteen sairastuneen läheinen joutuu järjestämään elämänsä uudelleen monta kertaa. Ensimmäiset muutokset tapahtuvat usein jo ennen kuin varmuus muistisairaudesta on saatu. Muistisairauden edetessä voi olla tasaisia jaksoja, joskus taas muutokset seuraavat toistaan huimalla vauhdilla. Muistisairaan vointi voi vaihdella useamman kerran yhden päivänkin aikana. Tietoisuus erilaisten muutosten jatkuvuudesta, muutoksiin varautuminen ja ennakoiminen helpottaa muutosten hyväksymistä.

On tärkeää miettiä, mitä tulossa olevat muutokset arkielämässä todella merkitsevät. Esimerkiksi, jos asuinpaikka on syrjäinen ja vain muistisairaalla on ajokortti, on hyvä ratkaista, pitääkö hyvissä ajoin muuttaa lähemmäs palveluita vai olisiko toisenkin puolison syytä hankkia ajokortti.

Muistisairaan ja läheisten on hyvä sopia keskenään, kuka ensisijaisesti huolehtii muistisairaan asioista ja yhteydenpidosta hoitaviin henkilöihin, viranomaisiin ja muihin tahoihin. Sopimuksen ei tarvitse merkitä yksin vastuussa olemista, vaan voidaan myös sopia, mistä asioista keskustellaan yhdessä ennen päätöksentekoa, ja mahdolliset erimielisyydet selvitetään. Luottoläheiselle tulee tehdä valtakirja asioiden hoitamista varten. Edunvalvontavaltuutus helpottaa asioiden hoitamista, kun muistisairaus etenee. Näin asiat pysyvät paremmin hallinnassa ja kaikkien osapuolten elämä sujuu helpommin.

Läheisellä on oikeus toteuttaa omaa elämäänsä. Läheinen saattaa kokea, että on itsekästä ottaa omaa aikaa ja tehdä sellaista, mihin muistisairas ei enää kykene osallistumaan. Työ ja harrastukset ovat tärkeä voimavara läheiselle. Niistä kiinni pitäminen voi edellyttää muistisairaan hoidon järjestelyjä. Suurin este työn ja harrastusten jatkamiselle saattaa olla läheisen omassa mielessä. Esimerkiksi velvollisuudentunne ja syyllisyyden kokeminen voivat aiheuttaa ristipaineita. Läheisen hyvinvointi ja jaksaminen edistää kuitenkin myös muistisairaan hyvinvointia.

Omaishoitajat

Omaishoitotilanne kehittyy yleensä vähitellen avun tarpeen kasvaessa. Kun muistisairas ei enää selviydy arjestaan omatoimisesti, puoliso tai aikuiset lapset voivat ryhtyä omaishoitajiksi. Omaishoitaja ja kunta (hyvinvointialue) tekevät omaishoitosopimuksen, johon liittyy aina hoito- ja palvelusuunnitelma. Omaishoidon tukena kunta (hyvinvointialue) voi myöntää hoitopalkkion ja palveluja. Tukea haetaan kunnan (hyvinvointilalueen) sosiaalivirastosta.

Omaishoitajalla on oikeus lakisääteiseen lomaan kolmena vuorokautena kuukaudessa, jos hän on yhtäjaksoisesti sidottu hoitoon jatkuvasti päivittäin tai ympärivuorokautisesti. Kunta (hyvinvointialue) on velvollinen järjestämään muistisairaan hoidon omaishoitajan vapaan aikana. Vapaapäivien osalta on oikeus omaishoidon palkkioon. Joissakin kunnissa on käytössä palveluseteli omaishoitajan vapaiden järjestämiseen.

Omaishoidon tuesta saa tietoa oman kunnan sosiaalivirastosta tai omaishoidon toimistoista. Omaishoidosta on lisää tietoa Muistiliiton sivuilla.

Apua vertaistuesta

Puolison tai muun läheisen ihmisen sairastuminen etenevään muistisairauteen herättää monia tunteita. Monet kokevat luopumisen tunteita, syyllisyyttä, surua, jopa vihan tunteita. Omaishoitaja voi myös tuntea olonsa yksinäiseksi ja eristäytyneeksi, jos omaa aikaa ei ole ja ystävät ovat etääntyneet. Tunteiden käsitteleminen ja hyväksyminen on tärkeä osa sopeutumista uuteen elämäntilanteeseen. Vaikeista tunteista ja tilanteista olisi hyvä puhua jonkun kanssa.

Monet ovat löytäneet apua vertaistukiryhmästä, jossa samassa tilanteessa olevat ihmiset vaihtavat kokemuksiaan ja arjen vinkkejä. Vertaistukiryhmäläiset ymmärtävät oman kokemuksen kautta niitä tunteita, joita elämä muistisairaan kanssa herättää. Vertaistukiryhmiä järjestävät paikalliset muistiyhdistykset eri puolilla Suomea.

Vertaistuesta on enemmän tietoa Muistiliiton sivuilla.

Apua muistineuvojalta

Läheisen ja varsinkin samassa taloudessa asuvan omaishoitajan on tärkeää tunnistaa oman jaksamisensa rajat. Kun muistisairaan hoitaminen kotona käy raskaaksi esimerkiksi muistisairauden etenemisen tai oman terveydentilan heikkenemisen vuoksi, kannattaa ottaa yhteys alueen tuttuun muistineuvojaan tilanteen arvioimiseksi ja avun järjestämiseksi.

Siirtyminen pitkäaikaishoitoon

Kotona asuminen on muistisairaalle oikea ratkaisu silloin, kun se sujuu turvallisesti ja tukipalvelut ja -verkostot on tilanteeseen nähden oikein mitoitettu. Useimmiten jossain vaiheessa joku muu asumismuoto on parempi muistisairaalle, hoitavalle läheiselle tai molemmille.

Muutoksiin sopeutuminen on usein sitä haasteellisempaa, mitä pidemmälle sairaus on edennyt, koska voimavaroja sopeutumiseen ei ole riittävästi. Mahdollisuus aloittaa tutustuminen uuteen ympäristöön esimerkiksi päivätoiminnassa tai jaksottaishoidolla alentaa kynnystä pysyvään ympäristön muutokseen. Jaksottaishoidon pituutta voidaan vähitellen lisätä.

Paremman hoitotuloksen ja elämänlaadun voi saavuttaa hoitopaikassa, jossa on osaamista muistisairauksista ja joka on keskittynyt hoitamaan ainoastaan muistisairaita. Uusi asumismuoto tulisi valita niin, ettei tarvetta uusiin muuttoihin enää olisi, vaan samassa paikassa voisi asua elämän loppuun asti.

Pitkäaikaishoitoon siirtyminen on suuri muutos sekä muistisairaalle että häntä hoitaneelle läheiselle. Muistisairaan hoitovastuu siirtyy läheiseltä hoitopaikkaan. Luopumisen suru voi tuntua raskaalta, mutta on normaali muutokseen liittyvä tunne. Läheisen tiedon ja tuen tarpeiden huomioon ottaminen on osa muistisairaan hyvää hoitoa.

Läheisen tulisi olla aina tervetullut hoitavaan yksikköön. Hoitopaikassa tulisi olla läheisille omaa kirjallista materiaalia, jossa kerrotaan hoitopaikan toimintatavoista (esimerkiksi päiväohjelmasta ja juhlien vietosta), kuinka heidän toivotaan toimivan käydessään tapaamassa muistisairasta läheistään, miten he voivat halutessaan osallistua hoitoon, mistä saa neuvoa ja apua sekä miten voi antaa palautetta.

Läheisten kanssa tulisi keskustella elämän loppuvaiheesta ja toimenpiteistä avoimesti ja riittävän varhain. Muistisairaan hoitotahto tai muu tahdonilmaisu otetaan huomioon. Ennakoimalla tulevia tilanteita voidaan välttyä ahdistavilta tai levottomuutta aiheuttavilta yllätyksiltä.

Keskustelussa otetaan hienotunteisesti huomioon se, mistä läheiset haluavat hoitavien henkilöiden kanssa keskustella. Kaikilla ei ole tarvetta keskusteluun tai asioiden suunnitteluun henkilökunnan kanssa, eivätkä he mahdollisesti halua lainkaan kertoa tilanteestaan.

Lyhyt- ja pitkäaikaishoidosta on lisää tietoa Muistiliiton sivuilla.

# data[].attributes.attachment_link.title
Muistisairaan tukeminen - ohjeita läheisille

# data[].attributes.attachment_link.description
Läheisen hyvinvointi ja jaksaminen edistävät myös muistisairaan hyvinvointia. Kaikille muistisairausdiagnoosin saaneille tulee tehdä palvelutarpeen arviointi. Sen perusteella tehty hoito- ja palvelusuunnitelma ohjaa tukea, ohjausta, palvelujen järjestämistä ja hoitoa. Muistisairauden varhaisvaiheessa tulee suunnitella tulevaisuutta yhdessä hyvän ja omannäköisen elämän turvaamiseksi. Läheisellä on oikeus toteuttaa omaa elämäänsä esimerkiksi jatkamalla harrastuksia.

# data[].attributes.body
Sekä palveluasumisen- että tehostetun palveluasumisen yksiköissä tavoitteena on kuntouttava työote, jolla pyritään ylläpitämään asikkaan toimintakykyä ja vireystilaa. Kuntouttava työote voi tarkoittaa eri asikkaiden kohdalla eri asioita, sen päällimäinen tarkoitus on kuitenkin ottaa huomioon asiakkaan jäljellä olevat taidot ja vireystila. Hoitajan tulisi auttaa asukasta pärjäämään, eikä "auttaa avuttomaksi".

Kuntouttavaan työotteeseen kuuluu fyysisen osa-alueen lisäksi myös muita alalajeja, kuten ravitsemus, henkinen hyvinvointi, lääkehoidosta huolehtiminen, elämänmyönteisyyteen kannustaminen ja sen ylläpidon avustaminen sekä sosiaalisten suhteiden ylläpidossa avustaminen.

https://docplayer.fi/3895958-Kuntouttava-tyoote-laitoksessa-ja-kotihoidossa.html

Linnea Pihlajamäki

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1 KUNTOUTTAVA TYÖOTE LAITOKSESSA JA KOTIHOIDOSSA Geriatri Pirkko Jäntti Iäkkään kuntoutus on haasteellista Asenteet Monisairaus Huono fyysinen kunto Muistisairaus Masennus Sosiaalinen ympäristö Kaikkiin näihin voidaan vaikuttaa! Asuinympäristö myös laitoksessa asuvilla on oikeus kuntoutukseen, ulkoiluun, liikuntaan ja sosiaalisiin suhteisiin!

2 Voiko ikäihminen pysyä toimintakykyisenä ja osallistujana? Vanheneminen Monet sairaudet Monilääkitys Harjoituksen puute Heikko ravitsemustila Kuntoutumista edistävä työote perustuu geriatriseen arviointiin hoito-, palvelu- ja kuntoutussuunnitelmaan +

3 Mitä kuntoutumista edistävä työote on? Kaikki toiminta tukee henkilön itsenäistä selviytymistä ei auteta avuttomaksi Huomioidaan fyysiset, psyykkiset ja sosiaaliset voimavarat On voimavaralähtöistä KUNTOUTUMISTA EDISTÄVÄ HOITOTYÖ Mikä on oleellista? Tuntea lähtötilanne Onko sairaudet/lääkehoidon ongelmat kunnon heikkenemisen syynä? Kuulla iäkästä itseään ja omaista Laatia realistiset tavoitteet = suunnitelma Yhteistyö eri ammattiryhmien kanssa Ammattitaito Asenne: Hollannissa aluksi pääpaino hoitajien voimaannuttamisessa

4 Mitä kuntoutumista edistävä työote sisältää? Fyysisen toimintakyvyn ylläpitäminen ja palauttaminen, liikunta Ravitsemuksesta huolehtiminen Lääkehoidosta huolehtiminen Elämään tyytyväisyyden lisääminen Psyykkisen hyvinvoinnin kohottaminen Sosiaalisten yhteyksien ja sosiaalisen aseman ylläpitäminen Laitoshoito

5 Laitoshoidolle tyypillistä Elämä on fyysisesti liian helppoa Noin 90%:lla kognitiivisten toimintojen jonkinasteista heikkenemistä Psyykenlääkkeiden runsas käyttö: 87% muistisairaista käytti vähintään yhtä psyykenlääkettä, 11% vähintään neljää (Pitkälä ym 2004) 75%:lla muistisairaista käytösoireita vähintään kerran viikossa, 5-10%:lla vaikeita Vain noin 10%:lla asukkaista normaali ravitsemustila Kuntoutumista edistävä työote on asukkaan oikeus! Aloittaminen on tahdon asia!

6 Muistisairaus ja liikunta Liikkumattomuus pahentaa muistisairauden oireita > lihasheikkous, tasapaino huononee, yleiskunnon lasku, motoriset taidot heikkenevät, kaatumiset lisääntyvät Liikunta ja liikkuminen vähentää toimettomuutta, ahdistusta ja aggressiivisuutta Muistisairaille tulee taata liikkumisen ja ulkoilun mahdollisuus sekä kotona että muualla asuessa Muistisairaan liikkumisen ohjaaminen Positiivinen asenne Katsekontakti Sanallinen ohjaus: lyhyttä ja selkeää Kosketus: ohjataan liikettä oikeaan suuntaan Mallintaminen ja mielikuvat Toistot Palaute

7 Kuntoutusta edistävä työote laitoksessa Kaikki syömään ruokasaliin, WC-käynnit Lisäksi yksilöllisesti suunnitellen Kuntosaliharjoittelu Ulkoilu Viriketoiminta Mitä omainen voi tehdä? Suunnittelussa mukana asukas ja omainen Raahen malli Maisa Karjulan mukaan VIP = Very Important Person, Vaarassa Innostua Petiin 12 kerran sääntö: Jokaisella on oikeus 12 kertaa päivässä sängystä nousemiseen: kuusi kertaa vessaan, viisi kertaa syömään ja kerran lenkille!

8 Kuntoutumista edistävässä työotteessa huomioitavaa Lihasvoimaan, liikkumiskykyyn ja vireyteen haitallisesti vaikuttavat lääkkeet (bentsodiatsepiinit, unilääkkeet, neuroleptit) Matala verenpaine aiheuttaa väsymystä, huimausta Taustalla usein liian tehokas verenpaineen hoito! Proteiinien, D-vitamiinin puute aiheuttaa lihasheikkoutta, huonontaa tasapainoa, haurastuttaa luuta, mataloittaa mieltä Energian, kalorien puute aiheuttaa väsymystä Kuntoutumista edistävä työote voisi sisältää myös Aivojumppaa Laulamista Lukemista Luovaa toimintaa

9 Kuntouttava työote hoitotyössä hoitajien näkökulmasta Eija Tuukkanen Centria, Kokkola-Pietarsaaren yksikkö 2013 Kuntouttavan työotteen merkitys hoitajille Kuntouttava työote merkitsee asukkaan toimintakyvyn ylläpitämistä Toimintakyvyn ylläpitäminen onnistuu, kun asukkaiden toimintakyvyn tukeminen ja hoitajien työssä jaksaminen ovat kunnossa Kuntouttavaa työotetta käyttäessään on hoitajan toimintatapojen ja oman asenteen oltava kohdallaan Myös hoitaja hyötyy kuntouttavasta työotteesta On tavoitteellista toimintaa On asiakaslähtöinen ja voimavaralähtöinen tapa työskennellä

10 Kuntouttavan työotteen käyttämistä edistävät tekijät Pitäisi olla yksilöllisesti suunniteltua ja asukkaan omia voimavaroja hyödyntävää Kinestetiikkakoulutuksen käyttäminen osana päivittäistä hoitotyötä ja sen hyödyntäminen eri tilanteissa edistää kuntouttavan työotteen käyttämistä Vaatii riittävästi työvoimaa ja aikaa toteuttaa sitä Kunnolliset apuvälineet Kuntouttavan työotteen käyttämistä estävät tekijät Resurssien riittämättömyys ja yhteisten tavoitteiden puuttuminen Hoitajan haluttomuus käyttää kuntouttavaa työotetta Asukkaan sairaus tai haluttomuus haluavat, että hoitaja tekee puolesta Fyysisen ympäristön epäkäytännöllisyys Ammattitaitoisen hoitohenkilökunnan puute

11 Kuntoutumista edistävän työotteen vaikutukset Asukkaiden liikkumiskyky ja yleinen virkeys paranee hoidettavuus vähenee, kivut vähenevät, vaippojen käyttö vähenee, nukkuminen paranee, ruokahalu lisääntyy Henkilökunnan työtyytyväisyys lisääntyy Kuntoutumista edistävän hoitajan toiminta ja sen johtaminen pitkäaikaisessa laitoshoidossa Pia Vähäkangas, väitöskirja, Oulu 2010 Hoitotyön lähijohtajan tehtävät: Toiminnan suunnittelu, linjassa pitäminen, avoin kommunikointi, palautteen antaminen, hoitajien arvostaminen. Hoidon tulosten seuranta ja arviointi. Tulokset Enemmän kuntoutumista edistävää hoitajan toimintaa. Lisäsi asiakaskohtaista välitöntä toimintaaikaa 8 min/ vrk/asiakas. Vähemmän vuodepotilaita Vähemmän asiakkaita, joilla on vähän aktiviteetteja, joilla täyttää päivänsä Vähemmän painehaavoja

12 Lihaskato, lihaskuntoharjoittelu ja ravitsemus Fysi ry Lihaskuntoharjoittelusta haittoja jos ravitsemustila ei ole hyvä Carlsson et al JNHA, vanhainkotiasukasta Reisilihasten, tasapainon ja kävelyn harjoituksia 5 x 2 vk:naikana Yhteensä29 kertaa 3 kk:n aikana, räätälöityäkunnon mukaan Kontrolleilla laulamista, keskustelua, lukemista ym. Ravintolisä5 min sisälläharjoituksesta: 15 g prot, 30 g hh 6 kk kuluttua harjoitteluryhmässä lihaksia vähemmän, paino alhaisempi Liian pieni proteiinilisä, tarvitaan g Monillaravitsemustilahuono, muun ravitsemuksen oltava myös hyvä Järvenpää

13 Ravitsemustila MNA-testillä arvioituna yli 65-vuotiailla MNA>23,5 MNA MNA<17 Kotona asuvat (N=400) Vanhainkoti (N=2036) Pitkäaikaisosasto (N=1052) Ravitsemuskuntoutus

14 Koti-ikävän toimintamalli Eksotelle, Lappeenranta Koti-ikävä pilotti Varhaisen puuttumisen malli Äkillisen tilanteen malli Toipilasajan malli

15 Kotikuntoutuksen prosessi Tampereen malli, projektin vetäjä Heli Vesaranta Asiakas saa tiedon kotikuntoutuksen aloittamisesta osana kotihoidon käyntejä Kotiin tuodun palvelun tähtäin on kotoa pois takaisin toimijaksi Asiakkaan, omaisen ja omahoitajan kanssa sovitaan kotikäynti Arvioidaan asiakkaan toimintakyky ja kotitilanne: Keskustelu kotona asumisen tulevaisuudesta. Mikä on tavoite? Mitä haluaa itse tehdä sen eteen? Laaditaan yhdessä kuntoutussuunnitelma, sen tavoitteet ja eri toimijoiden roolit. Kuka tekee? Koska tekee? Mitä tekee? Rooli myös omaiselle Kotikuntoutuksen prosessi Tampereen malli, projektin vetäjä Heli Vesaranta Omahoitaja vie asiakkaan tavoitteet hoitosuunnitelmaan käytännön toimenpiteiksi Asiakkaan tehostettu kuntoutumisjakso Arvioidaan uudelleen asiakkaan toimintakyky Kuntoutussuunnitelman päivitys ja jatkosuunnitelma Omahoitaja seuraa ja tukee, tarvittaessa yhteys ft/tt Seurantakäynti 2-3 kk kuluttua

16 Hoito-, palvelu- ja kuntoutussuunnitelma Uudenkaupungin systeemi Tehdään kokonaisvaltainen suunnitelma asiakkaan hoidosta, palveluista ja kuntoutuksesta >> on näkyvä, suunnitelmallinen ja tavoitteellinen Läsnä: tiimin lääkäri, asiakkaan vastuuhoitaja, sosiaaliviraston vanhusvastuualueen sosiaalityöntekijä Lähtötilanne: MMSE, Barthel, SPPB, IADL, paino, pituus Kaikkien tulee toimia tehdyn suunnitelman mukaisesti Muistisairaat mukaan kotitöihin Hyvän hoidon kriteeristö: Kaikki mukaan kehitystyöhön Lupaava kotihoito Uusia toimintamalleja vanhustyöhön Kotihoidon toimintakykyä edistävällä työotteella hidastetaan vanhusten riippuvuutta ja siirtymistä laitoshoitoon Yhteiskehittely: määritetään, mitkä palvelut vaativat jatkuvaa muokkaamista Yhteistoimintayhteisö: kaikki toimijat, jotka vaikuttavat kotona asuvien palveluihin ja elämisen laatuun Eheyttävät välineet: palveluista on yhteinen kokonaiskuva niin palvelujen tuottajilla kuin asiakkaillakin SAP (selvitys, arviointi, palveluohjaus)-toiminta

17 Liikkumissopimusmalli Sopii myös tehostetun palveluasumisen asukkaille Liikkumiskyvyn ongelmat ovat muistisairauksien jälkeen toiseksi suurin laitoshoidon syy Ensin selvitetään, missä asioissa tarvitsee apua Mihin harjoittelulla pyritään? Toiminta- ja liikkumiskyvyn tukeminen ja ylläpitäminen on osa tehostetun palveluasumisen ydinpalvelua Ohjelma voidaan tehdä kuntoutuksen ammattilaisen kanssa Liikkumissopimusmalli Sopii myös tehostetun palveluasumisen asukkaille Voi sisältää tuolista ylösnousun harjoittelua, porraskävelyä, kaupassa käynnin uudelleen harjoittelua Tehostetussa palveluasumisessa harjoittelupisteitä: vastuskuminauha + hyvä tuoli, käsipainot, ranne- ja nilkkapainot. Tietoa tulee tarjota asukkaiden ja henkilöstön lisäksi omaisille omaisvartti, vapaaehtoisille

18 Asiakaslähtöisyys ja voimaantuminen kuntoutusprosessia (soveltaen Virtanen ym, 2011) 4. YHDENVERTAISUUS KUMPPANUUS LUOTTAMUS 1. ASIAKASKESKEISYYS 3. VASTUULLISUUS, VOIMAANTUMINEN 2. ASIAKASLÄHTÖISYYS Kuntoutumista edistävä työote pähkinänkuoressa Positiivinen, rohkaiseva asenne! Kannustetaan ja ohjataan liikkumaan Kannustetaan ja ohjataan henkiseen aktiivisuuteen Monipuolista ruokaa riittävästi ja mieluiten vielä hyvässä seurassa Arvioidaan lääkehoito kriittisesti: Sopivasti lääkkeitä! Kannustetaan ylläpitämään/solmimaan sosiaalisia suhteita Perustuu hoito-, palvelu- ja kuntoutussuunnitelmaan

# data[].attributes.attachment_link.title
KUNTOUTTAVA TYÖOTE LAITOKSESSA JA KOTIHOIDOSSA - PDF Free Download

# data[].attributes.attachment_link.description
1 KUNTOUTTAVA TYÖOTE LAITOKSESSA JA KOTIHOIDOSSA Geriatri Pirkko Jäntti Iäkkään kuntoutus on haasteellista Asenteet Monisairaus Huono fyysinen kunto Muistisairaus Masennus Sosiaalinen ympäristö Kaikkiin näihin voidaan vaikuttaa! Asuinympäristö myös laitoksessa asuvilla on oikeus kuntoutukseen, ulkoiluun, liikuntaan ja sosiaalisiin suhteisiin! 2 Voiko ikäihminen pysyä toimintakykyisenä ja osallistujana?

# data[].attributes.body
Hyvän hoito- ja palvelusuunnitelman laadinnassa ja käytännön toteutumisessa korostuvat työtä koordinoivan työntekijän ammatti- ja vuorovaikutustaidot sekä paikallisten mahdollisuuksien tuntemus yli perinteisten sosiaali- ja terveydenhuollon toiminta- ja hallintorajojen. Hyvällä suunnitelman valmistelulla ja toteutuksella voidaan ehkäistä sellaista asiakkaan toimintakyvyn ja elämänlaadun heikentymistä, mihin ohjauksella, tuella, palveluilla ja hyvällä hoidolla voidaan vaikuttaa.

Susanna Tuomaala

# data[].attributes.body
Ikäihmisten hyvään ja tasokkaaseen kotihoitoon kuuluvat ammattitaitoiset hoitajat. Henkilöstön määrän, rakenteen ja ammattitaidon tulee vastata tehtäviä ja palveluyksiön ikäihmisten määrää, jotta saadan tuotettua tarpeeksi palveluita ja pidettyä ne laadukkaina.

Kotihoidon tulee turvata ikäihmiselle huolenpito ja hoito noudattaen ikäihmisiin liittyviä lainsäädäntöjä. Jokaisessa yksikössä tulisi olla omavalvontasuunnitelma, jonka avulla kartoitetaan esimerkiksi hoitajamitoitusta ja aikaresurssia asiakasta kohden. Näin varmistetaan luotettavuus, laatu, turvallisuus ja asiakasmukavuus.

https://www.superliitto.fi/site/assets/files/4599/kotihoidon_esite_super-liitto_lahihoitaja_16112017.pdf

Linnea Pihlajamäki

# data[].attributes.body
Omaishoidontukea haetaan omaishoidontukihakemuksella. Omaishoidon tuen myöntäminen edellyttää palveluohjaajan tekemää kotikäyntiä. Kotikäynnillä arvioidaan palvelutarpeen kokonaisuus ja laaditaan tarvittaessa omaishoitajan ja kunnan välinen hoitosopimus. Hoitosopimuksessa sovitaan mm. omaishoitajalle rahassa maksettavasta palkkiosta, hoitajalle järjestettävistä vapaista sekä muista tarvittavista palveluista.

Susanna Tuomaala

# data[].attributes.attachment_link.description
1.1.2023 alkaen hämeenlinnalaisten sosiaali- ja terveyspalveluista vastaa Kanta-Hämeen hyvinvointialue eli Oma Häme. Hyvinvointialueuudistuksen astuttua voimaan 1.1.2023 sosiaali-, terveys- ja pelastuspalveluiden järjestämisvastuu siirtyy 11 Kanta-Hämeen kunnalta sekä kuntayhtymiltä hyvinvointialueelle.   Henkilökunnan ja palveluiden puhelinnumerot säilyvät. Sähköpostiosoitteet vaihtuvat muotoon etunimi.sukunimi@omahame.fi 1.1.2023 alkaen. Palvelut jatkuvat kuten aiemmin: voit asioida samoissa toimipaikoissa kuin tälläkin hetkellä.

# data[].attributes.body
Valtio myöntää vuosittain rintamaveteraanien kuntoutukseen ja kotona asumista tukevien palveluiden järjestämiseen määrärahan, jolla kuntayhtymän on määrä järjestää oman alueensa rintamaveteraaneille kuntoutusta sekä kotona asumista tukevia palveluita. Veteraanipalveluita myönnetään vuosittain Valtiokonttorin myöntämän määrärahan puitteissa.

Susanna Tuomaala

# data[].attributes.attachment_link.description
Veteraanipalvelut Tukea arkeen Päijät-Hämeen hyvinvointikuntayhtymän veteraanipalveluita voivat käyttää ne sotiemme veteraanit, joiden kotikunta on Asikkala, Hartola, Hollola, Iitti, Kärkölä, Lahti, Myrskylä, Orimattila, Padasjoki tai Pukkila, ja joille on myönnetty rintamasotilastunnus, rintamatunn…

# data[].attributes.body
Laitoshoitoa voidaan järjestää vain silloin jos siihen on asiakas- tai potilasturvallisuuteen liittyvät perusteet tai lääketieteelliset perusteet. Laitoshoitoa järjestetään terveyskeskuksien vuodeosastoilla ja vanhainkodeissa.

Susanna Tuomaala

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Koti, asuinalue, lähipalvelut sekä liikenneyhteydet ovat tärkeä osa ihmisen jokapäiväistä elämää. Suurin osa iäkkäistä asuu ja haluaa asua kotona mahdollisimman pitkään. Kaikkien on tärkeä tarkastella omaa kotiaan ja sen toimivuutta hyvissä ajoin ennen vanhuusvuosia. Keskeistä on asumisen tarpeiden muutosten ennakointi ja muutoksiin varautuminen riittävän ajoissa.

Henkilöille, jotka erityisestä syystä tarvitsevat apua tai tukea asumisessa tai asumisensa järjestämisessä, järjestetään asumispalveluja sosiaalihuoltolain, vammaispalvelulain ja kehitysvammalain nojalla.

Sosiaalihuoltolain mukaiset asumispalvelut

Sosiaalihuoltolain ( 1301/2014) mukaisia asumispalveluja ovat tuettu asuminen, palveluasuminen ja tehostettu palveluasuminen. Asumispalveluja toteutettaessa on huolehdittava, että henkilö saa tarpeenmukaiset kuntoutus- ja terveydenhuollon palvelut.

Tuettu asuminen

Tuettua asumista järjestetään henkilöille, jotka tarvitsevat tukea itsenäiseen asumiseen tai itsenäiseen asumiseen siirtymisessä. Tuetun asumisen järjestämisen mallit vaihtelevat kunnittain. Yhteistä malleille on asunto-/kiinteistötoimen ja sosiaalitoimen työnjako. Siinä asuntotoimi hankkii hallintaansa asunnot, jotka se osoittaa sosiaalitoimen käytettäväksi. Sosiaalitoimi osoittaa tuetun asumisen asiakkaat ja järjestää asumista tukevat palvelut. Asumista tuetaan sosiaaliohjauksella tai muilla sosiaalipalveluilla.

Palveluasuminen ja tehostettu palveluasuminen

Palveluasumista järjestetään henkilöille, jotka tarvitsevat soveltuvan asunnon sekä hoitoa ja huolenpitoa. Palveluasumisella tarkoitetaan palveluasunnossa järjestettävää asumista ja palveluja, kuten hoiva- ja hoitopalveluja sekä ateriapalveluja.

Tehostettua palveluasumista järjestetään henkilöille, joilla hoidon ja huolenpidon tarve on ympärivuorokautista. Tehostetun palveluasumisen yksikössä henkilöstöä on paikalla ja palveluja järjestetään asiakkaan tarpeen mukaisesti ympärivuorokautisesti.

Palveluasuminen ja tehostettu palveluasuminen ovat avohoitoa. Asukkaista huomattava osa on iäkkäitä henkilöitä.

Asukas maksaa palveluasunnosta vuokrasopimuksen mukaisen vuokran ja palveluista peritään asiakasmaksuja.

Palveluasuminen ja tehostettu palveluasuminen voi olla pitkäaikaista tai lyhytaikaista. Lyhytaikaista tehostettua palveluasumista voidaan järjestää iäkkäälle henkilölle esimerkiksi omaishoitajan vapaiden ajaksi ja muutoinkin, jos se on iäkkään henkilön palvelutarpeen ja kotona selviytymisen kannalta tarkoituksenmukainen vaihtoehto.

Kunta voi järjestää palveluasumisen ja tehostetun palveluasumisen omana toimintana, ostopalveluina tai palveluasetelin avulla. Viime vuosina tehostetun palveluasumisen osuus on kasvanut ja muun palveluasumisen osuus vähentynyt. Tehostetusta palveluasumisesta kunnat hankkivat noin puolet yksityisiltä palveluntuottajilta.

Vanhuspalvelulain (980/2012) mm. henkilöstömitoitusta ja RAI (Resident Assessment Instrument) -arviointivälineistön käyttöönottoa koskevat muutokset tulivat voimaan 1.10.2020. Kuntaliiton yleiskirje 8/2020.

Laitoshoito

Vanhusten laitoshoitoa järjestetään vanhainkodeissa ja vastaavissa laitoshoidon toimintayksiköissä sekä terveyskeskusten vuodeosastoilla. Laitoshoito voi olla pitkäaikaista tai lyhytaikaista, kuntouttavaa hoitoa.

Vanhuspalvelulain ( 920/2012) mukaan kunnan on toteutettava iäkkään henkilön pitkäaikainen hoito ja huolenpito ensisijaisesti hänen kotiinsa annettavilla ja muilla sosiaali- ja terveydenhuollon avopalveluilla. Pitkäaikaista laitoshoitoa voidaan järjestää vain, jos siihen on lääketieteelliset perusteet tai asiakasturvallisuuteen tai potilasturvallisuuteen liittyvät perusteet.

Kuntaliiton verkkopalvelussa

Muualla verkossa

# data[].attributes.attachment_link.title
Asumispalvelut ja laitoshoito | Kuntaliitto.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Koti, asuinalue, lähipalvelut sekä liikenneyhteydet ovat tärkeä osa ihmisen jokapäiväistä elämää. Suurin osa iäkkäistä asuu ja haluaa asua kotona mahdollisimman pitkään. Kaikkien on tärkeä tarkastella omaa kotiaan ja sen toimivuutta hyvissä ajoin ennen vanhuusvuosia. Keskeistä on asumisen tarpeiden muutosten ennakointi ja muutoksiin varautuminen riittävän ajoissa.

# data[].attributes.body
Vanhuspalveluja tarvitaan tulevaisuudessa selvästi nykyistä enemmän, kun väestö vanhenee. Myös muistisairaiden ikäihmisten määrä lisääntyy ja apua tarvitaan erityisesti viimeisinä elinvuosina, vaikka ihminen pärjäisi pitkään itse. Myös kotihoidon asiakkaat ovat tulevaisuudessa vanhempia ja tarvitsevat yhä enemmän apua.

Kunnat pystyvät vaikuttamaan ikääntyvien kuntalaisten palvelutarpeisiin panostamalla hyvinvointia edistäviin ja ennaltaehkäiseviin toimiin, neuvontaan, ohjaukseen, kohdentamaan kuntouttavia palveluita niistä hyötyville sekä asuntojen ja asuinympäristön kehittämiseen.
https://thl.fi/fi/web/ikaantyminen/muuttuvat-vanhuspalvelut

Mette Salminen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tällä sivulla kerrotaan tiiviisti vanhuspalvelujen tilasta ja kehityksestä Suomessa. Tietoa vanhuspalveluista kerätään Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen Vanhuspalvelujen tila -seurannalla. Tiedonkeruulla seurataan muun muassa Vanhuspalvelulain ja laatusuositusten toteutumista.
Vanhuspalvelulaki (980/2012)

Voit lukea lisää Vanhuspalvelujen tilan seurannasta sen omilta sivuilta.
Vanhuspalvelujen tila -sivut

Tämän sivun sisältö

Ikäihmisten tueksi tarvitaan palveluja

Väestön ikääntyessä entistä suurempi joukko ikäihmisiä tarvitsee palveluja toimintakyvyn heikentymisen myötä.

Vaikka suurin osa ikäihmisistä pärjää itsenäisesti, avun tarve kasvaa erityisesti viimeisinä elinvuosina. Kotihoidon asiakkaat ovat entistä iäkkäämpiä, heillä on monia sairauksia ja he tarvitsevat yhä enemmän apua. Myös muistisairaiden ikäihmisten määrä lisääntyy.

Sosiaali- ja terveyspalvelujen siirryttyä hyvinvointialueiden vastuulle, kuntien tehtäväksi on edelleen jäänyt asukkaiden hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen. Tämä toteutetaan yhteistyössä hyvinvointialueen kanssa.

Kunnat voivat vaikuttaa ikääntyvien kuntalaisten palvelutarpeisiin panostamalla hyvinvointia edistäviin ja ennaltaehkäiseviin toimiin, neuvontaan ja ohjaukseen sekä asuntojen ja asuinympäristön kehittämiseen.

Ikätukiverkosto kokoaa sote-toimijat tiedonvaihtoon

THL:n Ikätukiverkoston kautta ikääntyneiden asioiden parissa työskentelevät sote-toimijat saavat tietoa uusimmista tutkimuksista, hankkeista ja toimintakäytännöistä. Tavoitteena on mahdollistaa iäkkäiden asioiden parissa toimivien verkostoituminen, keskinäinen tiedonvaihto sekä nostaa puheeksi ajankohtaisia haasteita ja onnistumisia. Ikätukiverkoston koordinaatioryhmä koostuu THL:n ikääntyneiden palveluiden, tutkimuksen ja kehittämisen asiantuntijoista.
Ilmoittaudu Ikätukiverkostoon (Webropol)
Ikätukiverkoston tietosuojailmoitus (Kotona asumisen teknologiat ikäihmisille -ohjelman (KATI) sivusto)

Kotihoito on ensisijainen palvelumuoto

Kansallinen linjaus on, että iäkkäät ihmiset voivat asua kotona ja saada sinne tarvitsemansa palvelut, myös ympärivuorokautisesti. Kotihoitoa ja yhteisöllistä asumista kehitetään voimakkaasti vastaamaan paremmin iäkkäiden palvelutarpeita. Tämä tarkoittaa muun muassa etäpalveluja, kotikuntoutusta, kotisairaalaa ja lääkäreiden osallistumista ja sitoutumista iäkkäiden avohoitoon. Iäkkään ihmisen tukena on hyvä olla verkosto, jossa on mukana ammattilaisia, läheisiä ja vapaaehtoisia.

Pitkäaikaiseen ympärivuorokautiseen palveluasumiseen turvaudutaan vasta, kun siihen on perustellut syyt eikä kotona asuminen tai yhteisöllinen asuminen onnistu intensiivisenkään kotihoidon turvin. Myös silloin hoidon ja huolenpidon tulee tapahtua mahdollisimman kodinomaisessa ympäristössä.

Laitoshoidosta ollaan kokonaan luopumassa. Tällä hetkellä 75 vuotta täyttäneistä vain 0−1 % tarvitsee pitkäaikaista laitoshoitoa lääketieteellisillä perusteilla.
Iäkkäiden laitoshoidon perusteet (STM)

Palvelurakennetta kehitettäessä tarvitaan uudenlaista asennetta ja innovatiivisuutta, tiedolla johtamista ja yhteistyötä yli sektori- ja ammattirajojen sekä monenlaisia palveluja ja teknologisia ratkaisuja tukemaan ja täydentämään toisiaan.
Kotona asumisen teknologiat ikäihmisille -ohjelma (KATI)

Iäkäs ihminen on oman elämänsä paras asiantuntija

Iäkkään ihmisen ajatukset ja toiveet ovat hoidon ja huolenpidon lähtökohta, joita täytyy kuunnella ja kunnioittaa. Näin tunnistetaan hänen elämäntilanteensa, tavoitteensa, voimavaransa ja haasteensa. Lisäksi on tarpeen selvittää elämän loppuvaiheeseen liittyvät tahdonilmaisut.
Hoitotahto (Ikääntyminen-sivusto)

Iäkkäälle ihmiselle on tärkeää, että

palvelutarpeet arvioidaan yhdessä hänen kanssaan

vuorovaikutus ja kohtaaminen on hyvää ja arvostavaa

palvelukokonaisuudet mukautuvat hänen tarpeisiinsa ja toiveisiinsa.

Kun palvelukokonaisuudet räätälöidään asiakkaan tarpeiden mukaisesti ja sovitetaan hyvin yhteen, niistä saadaan paitsi asiakkaalle sopivia ja mieluisia myös laadukkaita ja kustannustehokkaita.

Asiakkaan on tärkeää tulla kuulluksi. Hänen toivomuksensa ja mielipiteensä on otettava huomioon ja kunnioitettava hänen itsemääräämisoikeuttaan. Hänelle on annettava mahdollisuus osallistua ja vaikuttaa palvelujensa suunnitteluun ja toteuttamiseen sekä antaa mahdollisuus myös muuttaa mieltään.

Iäkkäälle ihmiselle tulee tarvittaessa antaa neuvontaa ja tukea, jotta hän voi osallistua oman elämänsä suunnitteluun ja itseä koskevaan päätöksentekoon.

Saumaton kokonaisuus varmistaa palvelujen toimivuuden

On tärkeää, että monien eri toimijoiden palveluista muodostuu saumaton kokonaisuus. Siksi vastuu erilaisten palvelujen koordinaatiosta ja toimivuudesta pitää olla yhdellä taholla. Näin ei synny päällekkäisyyttä toiminnassa tai ongelmia tiedonkulussa.

Kun palveluja keskitetään ja integroidaan, ja jokaisen ammattitaitoa arvostetaan, vanhuspalveluista tulee monipuolisempia. Palvelut pystytään kohdistamaan paremmin tarpeiden mukaan. Ikäihmiset voivat myös saada paremmin apua erilaisten erikoisalojen, esimerkiksi geriatrian ja kuntoutuksen, asiantuntijoilta.
Lue lisää palveluintegraatiosta (Sote-palvelujen johtaminen -sivusto)
Henkilöstö tarvitsee palliatiivisen ja saattohoidon osaamista sekä tuekseen palliatiiviseen hoitoon erikoistuneen tukiverkoston, jotta elämän loppuvaiheen laadukas hoito ja arvokas kuolema olisi mahdollista toteuttaa siellä missä henkilö asuu.
Elämän loppuvaiheen hoito (Ikääntyminen-sivusto)

Palvelujen saatavuus, saavutettavuus ja riittävyys edellyttävät, että

palveluista saa helposti ja ymmärrettävästi tietoa

palveluihin ohjaus on asiantuntevaa ja riittävää

palveluihin pääsyn kriteerit ovat yhtenäiset

palvelut perustuvat palvelutarpeen arviointiin

palvelut mukautuvat asiakkaiden muuttuviin tarpeisiin

palvelujen hinnat ovat kohtuulliset.

Tietoa palvelujen saatavuudesta, saavutettavuudesta ja jatkuvuudesta (Sote-palvelujen johtaminen -sivusto)
Tietoa yhdenvertaisista palveluista (Sote-palvelujen johtaminen -sivusto)

Lisätietoa palvelujen järjestämisestä:

Vertailutieto auttaa kehittämään palvelujen laatua

Palvelujen järjestäjien ja tuottajien tehtävä on huolehtia, että iäkkäät henkilöt saavat tulevaisuudessakin tarpeenmukaista ja laadukasta hoitoa, huolenpitoa ja palveluja. Vertailukehittäminen tuo hyväksi havaitut toimintakäytännöt esille ja auttaa oppimaan toisilta.

Vertailutieto tukee laatutyötä. Sen avulla voidaan asettaa tavoitteita, tunnistaa kehittämiskohteita ja mitata tavoiteltua muutosta. Vertailutieto tarjoaa yhtenäisen ja reilun perustan vertailulle ja luo lähtökohdan laadun kehittämistyölle.
Lue vertailutiedosta, vertailukehittämisestä ja RAI-tiedolla johtamisesta (Ikääntyminen-sivusto)

Lue lisää vanhuspalveluista

# data[].attributes.attachment_link.description
Tällä sivulla kerrotaan tiiviisti vanhuspalvelujen tilasta ja kehityksestä Suomessa. Tietoa vanhuspalveluista kerätään Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen Vanhuspalvelujen tila -seurannalla. Tiedonkeruulla seurataan muun muassa Vanhuspalvelulain ja laatusuositusten toteutumista. Vanhuspalvelulaki (980/2012) Voit lukea lisää Vanhuspalvelujen tilan seurannasta sen omilta sivuilta. Vanhuspalvelujen tila -sivut Väestön ikääntyessä entistä suurempi joukko ikäihmisiä tarvitsee palveluja toimintakyvyn heikentymisen myötä.

# data[].attributes.body
Asiakkaalle tehdään yksilöllinen asiakas-, palvelu-, tai muu vastaava suunnitelma. Suunnitelmassa sovitaan asiakkaan ja hänen läheistensä kanssa yhdessä kotihoidon antamista palveluista.

Susanna Tuomaala

Kunnallinen ja yksityinen kotihoito | Ikätalo.fi | Terveyskylä (terveyskyla.fi)

# data[].attributes.attachment_link.description
Katso mitä kotihoito on, miten sitä haetaan ja miten sen maksut määräytyvät.

# data[].attributes.body
Kunnan on järjestettävä pääsy sosiaalipalvelujen tarpeen arviointiin viimeistään seitsemäntenä arkipäivänä yhteydenotosta 75 vuotta täyttäneelle henkilölle ja Kelan eläkkeensaajan erityishoitotuen saajalle.

Palvelutarpeen arviointi määräajassa koskee henkilöitä, jotka eivät vielä ole sosiaalipalvelujen piirissä ja niille, jotka ovat palvelujen piirissä, mutta palvelun tarve muuttuu.
https://stm.fi/sosiaalipalvelujen-saatavuus

Mette Salminen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kunta myöntää sosiaalipalveluja yksilöllisen palvelutarpeen arvioinninperusteella kunnan asukkaille. Arviointi perustuu asiakkaan omaan näkemykseen sekä yhden tai useamman asiantuntijan arvioon. Kiireellisissä tapauksissa toimitaan välittömästi.

Kiireellisissä tapauksissa sosiaalipalveluja on järjestettävä myös kunnassa tilapäisesti oleskeleville. Myös pidempiaikaisesti työn, opiskelun tai vastaavan syyn vuoksi kotikunnan ulkopuolella oleskeleva voi hakea sosiaalipalveluja oleskelukunnastaan.

Palvelutarpeen arviointi on aloitettava viipymättä ja saatettava loppuun ilman aiheetonta viivytystä. Tätä tarkempia määräaikoja on säädetty

ikäihmisten palvelujen tarpeen arvioinnille

vammaisten henkilöiden palvelutarpeen selvittämiselle

lastensuojelun tarpeen arvioinnille ja selvityksen tekemiselle selvityksen tekemiselle

toimeentulotukipäätöksen tekemiselle ja toimeentulotukiasiakkaan keskustelulle

Sosiaalipalveluja järjestetään palvelutarpeen arvioinnin mukaisesti

Asiakkaalla on oikeus saada kirjallinen päätössosiaalipalvelujen järjestämisestä. Erityisen tärkeää se on silloin, jos päätös on kielteinen eikä palvelua tai tukea anneta. Asiakas ei voi hakea päätökseen muutosta, jos hän ei saa kirjallista päätöstä. Asiakkaalla ei sen sijaan useinkaan ole tarvetta saada päätöstä tosiasiallisesta toiminnasta, joka on maksutonta.

Palvelutarvearviota täydennetään asiakassuunnitelmalla, ellei se ole ilmeisen tarpeetonta. Palvelutarpeen arviointi toimii asiakassuunnitelman pohjana. Suunnitelman laativat kunnan viranomaiset yhdessä asiakkaan ja tarvittaessa hänen omaisensa tai laillisen edustajansa kanssa.

Palvelutarpeen arvioinnista ja sosiaalipalvelujen saannin määräajoista säädetään seuraavissa laeissa:

Iäkkäiden ihmisten palvelutarpeen arviointi

Kunnan on järjestettävä pääsy sosiaalipalvelujen tarpeen arviointiin viimeistään seitsemäntenä arkipäivänä yhteydenotosta

75 vuotta täyttäneelle henkilölle ja

Kelan eläkkeensaajan erityishoitotuen saajalle.

Palvelutarpeen arviointi määräajassa koskee henkilöitä, jotka

eivät vielä ole sosiaalipalvelujen piirissä

ovat palvelujen piirissä, mutta palvelun tarve muuttuu.

Vammaisten henkilöiden palvelutarpeen selvitys

Kunnan on aloitettava vammaisen henkilön palvelutarpeen selvittäminen viimeistään seitsemäntenä arkipäivänä yhteydenotosta. Palvelutarpeen selvittäminen edellyttää, että kunnan viranomainen tapaa asiakkaan henkilökohtaisesti ja tekee yleensä kotikäynnin.

Palvelusuunnitelma on laadittava viivytyksettä ja palveluja koskevat päätökset on tehtävä viimeistään kolmen kuukauden kuluessa niitä koskevan hakemuksen tekemisestä.

Lastensuojelun tarpeen selvitys

Lastensuojeluasia tulee vireille hakemuksesta tai kun sosiaalityöntekijä tai muu lastensuojelun työntekijä on vastaanottanut ilmoituksen tai saanut tietää lastensuojelun tarpeessa olevasta lapsesta. Tällöin työntekijän on arvioitava välittömästi lapsen mahdollinen kiireellinen lastensuojelun tarve.

Muissa tilanteissa sosiaalityöntekijä päättää 7 vuorokauden kuluessa, onko ilmoituksen perusteella syytä tehdä selvitys lapsen lastensuojelun tarpeesta.

Selvitys on tehtävä viimeistään 3 kuukauden kuluessa ilmoituksesta.

Päätös toimeentulotuesta ja toimeentulotukiasiakkaan pääsy sosiaalityöntekijän tai sosiaaliohjaajan puheille

Kelan on tehtävä toimeentulotukea koskeva päätös viimeistään seitsemäntenä arkipäivänä hakemuksen jättämisestä. Kiireellisessä tapauksessa päätös on tehtävä samana tai viimeistään seuraavana arkipäivänä.

Toimeentulotukea hakevan on myös päästävä keskustelemaan henkilökohtaisesti Kelan toimihenkilön tai kunnan sosiaalityöntekijän tai sosiaaliohjaajan kanssa viimeistään seitsemäntenä arkipäivänä siitä, kun hän on sitä pyytänyt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kunta myöntää sosiaalipalveluja yksilöllisen palvelutarpeen arvioinninperusteella kunnan asukkaille. Arviointi perustuu asiakkaan omaan näkemykseen sekä yhden tai useamman asiantuntijan arvioon. Kiireellisissä tapauksissa toimitaan välittömästi. Kiireellisissä tapauksissa sosiaalipalveluja on järjestettävä myös kunnassa tilapäisesti oleskeleville. Myös pidempiaikaisesti työn, opiskelun tai vastaavan syyn vuoksi kotikunnan ulkopuolella oleskeleva voi hakea sosiaalipalveluja oleskelukunnastaan.

# data[].attributes.body
Ikäihmisten perhehoidon sääntökirja käsittelee perhehoidon prosessia ja perhekotia. Perhehoidon prosessiin kuuluu hoidon ja palveluiden järjestäminen, perhekotiin sijoittaminen, valvonta, viranomaisluvat ja -tarkastukset.

Sääntökirja sisältää myös sääntöjä perhekodin vaatimuksista, hoitajien oikeuksista sekä velvollisuuksista, asiakkaan asemasta, oikeuksista ja vaikutusmahdollisuuksista. Sääntökirjaan on myös laadittu osio perhekodin maksuista sekä hoidon keskeytyksestä.

Mette Salminen

# data[].attributes.body
Rintamalisää maksetaan henkilölle, jolla on rintamasotilastunnus, rintamapalvelustunnus, rintamatunnus, tai todistus osallistumisesta miinanraivaustehtäviin vuosina 1945–1952.

Rintamalisä on 125,46 e/kk.

Tulot ja omaisuus eivät vaikuta rintamalisän määrään ja se on verotonta tuloa.

Rintamalisä maksetaan samana päivänä kansaneläkkeen kanssa. Pankin aukiolot voivat vaikuttaa maksupäivään. Kela toimittaa tiedon maksamastaan rintamalisästä tulorekisteriin viiden päivän kuluessa maksupäivästä.

https://www.kela.fi/rintamalisa

Mette Salminen

# data[].attributes.headline
Laatusuositus hyvän ikääntymisen turvaamiseksi ja palvelujen parantamiseksi 

# data[].attributes.subject
Laatusuositus hyvän ikääntymisen turvaamiseksi ja palvelujen parantamiseksi 

# data[].attributes.body
Laatusuosituksen tarkoituksena on tukea vanhuspalvelulain toimeenpanoa. Suositus on tarkoitettu ensisijaisesti iäkkäiden palvelujen kehittämisen ja arvioinnin tueksi kuntien, sosiaali- ja terveydenhuollon yhteistoiminta-alueiden ja maakuntien päättäjille ja johdolle. Lisäksi sitä voivat hyödyntää oman toimintansa suunnittelussa ja arvioinnissa monet muutkin tahot, kuten sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottajat, alan ammattilaiset ja kolmannen sektorin toimijat. Laatusuosituksen tavoitteena on turvata mahdollisimman terve ja toimintakykyinen ikääntyminen koko ikääntyneelle väestölle sekä laadukkaat ja vaikuttavat palvelut niitä tarvitseville iäkkäille henkilöille.

https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/80132

Mette Salminen

# data[].attributes.attachment_link.title
Valto: Laatusuositus hyvän ikääntymisen turvaamiseksi ja palvelujen parantamiseksi 2017-2019

# data[].attributes.attachment_link.description
Sosiaali- ja terveysministeriö ja Suomen Kuntaliitto ovat antaneet iäkkäiden ihmisten palvelujen kehittämistä koskevan laatusuosituksen vuosina 2001, 2008 ja 2013. Vuonna 2017 laatusuositus uudistuu huomioon ottamaan ohjaus- ja toimintaympäristössä meneillään olevat muutokset sekä hallitusohjelman ja julkisen talouden suunnitelman tavoitteet. Laatusuosituksen tarkoituksena on edeltäjiensä tapaan tukea vanhuspalvelulain toimeenpanoa.

# data[].attributes.body
Jokaisella muistisairaalla on oikeus:
Diagnoosiin sekä tietoon sairaudestaan ja sen oireista.
Saada asianmukaista lääkehoitoa sairauteensa.
Tulla kohdelluksi aikuisena ihmisenä sekä tulla kuulluksi niin, että hänen tunteitaan ja mielipidettään arvostetaan.
Olla sellaisten ihmisten seurassa, jotka tuntevat hänen elämänhistoriansa sekä kulttuuriset ja hengelliset tarpeensa ja toiveensa.
Kokea olevansa merkityksellinen osa yhteisöään ja yhteiskuntaa.
Elää turvallisessa ympäristössä merkityksellistä arkea.

https://www.muistiliitto.fi/fi/etuudet-ja-oikeudet/muistisairaan-ihmisen-oikeudet

Vilma Hämäläinen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jokaisella muistisairaalla ihmisellä on oikeus:

diagnoosiin sekä tietoon sairaudestaan ja sen oireista

saada asianmukaista lääkehoitoa sairauteensa

tulla kohdelluksi aikuisena ihmisenä sekä tulla kuulluksi niin, että hänen tunteitaan ja mielipidettään arvostetaan

olla sellaisten ihmisten seurassa, jotka tuntevat hänen elämänhistoriansa sekä kulttuuriset ja hengelliset tarpeensa ja toiveensa

kokea olevansa merkityksellinen osa yhteisöään ja yhteiskuntaa

elää turvallisessa ympäristössä merkityksellistä arkea

ulkoilla säännöllisesti

olla ilman rauhoittavaa ja antipsykoottista lääkitystä aina kun mahdollista

hyvältä tuntuvaan kosketukseen ja läheisyyteen, kuten halauksiin, hellyyteen ja kädestä pitämiseen

olla oman elämänsä asiantuntija ja halutessaan ajaa muistisairaiden ihmisten etuja

osallistua aktiivisena toimijana niin lähipiirissään kuin maailmanlaajuisestikin - vaikka internetin välityksellä

kohtaamiseen ja hoitoon, joka perustuu empatiaan ja muistisairauksien ymmärrykseen

Suomenkieliset muistisairaiden oikeudet on vapaasti käännetty Dementia Bill of Rights -julistuksesta (The Best Friends TM - Virginia Bell & David Troxel 2013 / Health Professionals Press, Inc.).

Alkuperäinen The Alzheimer's Bill of Rights -julistus esiteltiin jo vuonna 1994. Se käännettiin 21 kielelle ja suomennettiin meillä Dementoituvan ihmisen oikeuksiksi.Tällöin muistisairauksiin liittyi vielä merkittävä stigma. Vuonna 2013 Bell ja Troxel uudistivat oikeusjulistuksen ja julkaisivat sen nimellä Dementia Bill of Rights.

Muistiliitto suomensi oikeudet vastaamaan nykyistä muistisairauksista käytettyä kieltä. Nykyiset Muistisairaan ihmisen oikeudet ohjaavat niin muistisairaan ihmisen läheisiä kuin tuen, palvelujen, hoidon, hoivan ja kuntoutuksen ammattilaisiakin.

Itsemääräämisoikeus

Yksi tärkeimmistä muistisairaan ihmisen kohdalla huomioitavista oikeuksista on oikeus itsemääräämiseen. Sillä tarkoitetaan sitä, että ihmisellä on oikeus päättää omista asioistaan niin kauan kuin hän siihen kykenee ja pystyy myös ymmärtämään päätöstensä merkityksen ja seuraukset.

Muistisairaus ei automaattisesti poista itsemääräämisoikeutta. Myös muistisairas ihminen voi siis kyetä pätevällä tavalla tekemään itseään tai omaisuuttaan koskevia päätöksiä. Niin kauan kuin hän kykenee itse päättämään omista asioistaan, hänen tekemälleen ratkaisulle on annettava etusija laillisen edustajan tai muun läheisen mielipiteen asemasta.

Muistisairaan ihmisen muistin ja muun toimintakyvyn heikentyminen johtaa kuitenkin väistämättä jossain vaiheessa tilanteeseen, jossa hän ei enää kykene itsenäisesti tekemään päätöksiä asioistaan. Näissäkin tilanteissa hänen itsemääräämisoikeuttaan tulee kunnioittaa, jos hän on päätöksentekokykyisenä ilmaissut tahtonsa (suullisesti tai kirjallisesti) kysymyksessä olevasta asiasta.

Muistisairaalla ihmisellä on myös oikeus suojaamiseen. Sillä tarkoitetaan jokaisen oikeutta saada suojaa paitsi ulkopuolisen taholta tulevia, myös hänen itsensä aiheuttamia oikeudenloukkauksia vastaan. Muistisairasta suojataan esimerkiksi tilanteessa, jossa hänelle määrätään edunvalvoja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Muistisairaan ihmisen oikeudet | Muistiliitto

# data[].attributes.attachment_link.description
Jokaisella muistisairaalla ihmisellä on oikeus: diagnoosiin sekä tietoon sairaudestaan ja sen oireista saada asianmukaista lääkehoitoa sairauteensa tulla kohdelluksi aikuisena ihmisenä sekä tulla kuulluksi niin, että hänen tunteitaan ja mielipidettään arvostetaan olla sellaisten ihmisten seurassa, jotka tuntevat hänen elämänhistoriansa sekä kulttuuriset ja hengelliset tarpeensa ja toiveensa kokea olevansa merkityksellinen osa yhteisöään

# data[].attributes.body
Ensimmäisen hoito- ja palvelusuunnitelman tekoon osallistuvat asiakas, tarvittaessa omainen tai muu läheinen henkilö, avopalveluohjaaja sekä nimetty vastuuhoitaja. Tarvittaessa mukaan voidaan kutsua eri ammattialan erityistyöntekijöitä.
Konsultoidaan hoitavaa lääkäriä lääketieteellisen hoitosuunnitelman osalta (esim. kontrollit ym.).
Hoito- ja palvelusuunnitelman päivityksestä vastaa vastuuhoitaja.
Hoito- ja palvelusuunnitelma tarkistetaan puolivuosittain tai tarvittaessa asiakkaan toimintakyvyn, terveydentilan, sosiaalisen-, psyykkisen- tai kognitiivisen tilanteen muuttuessa.

https://www.jikky.fi/palvelut/ikaantyvien_palvelut/kotiin_tarjottavat_palvelut/hoito-_ja_palvelusuunnitelma

Vilma Hämäläinen

# data[].attributes.attachment_link.description
Hoito- ja palvelusuunnitelma allekirjoitetaan ja asiakkaalle/ läheiselle annetaan oma kappale. Mikäli asiakas ei kykene allekirjoittamaan hoito- ja palvelusuunnitelmaa, tällöin läheinen tai hänen edustajansa allekirjoittaa sen.