# data[].attributes.body
Det er guds straf til mennesket for, at vi ikke har behandlet guds dyr ordentligt.

# data[].attributes.body
Der er flere holdninger inden for politik. Både at vi burde priotere klima over økonomi, og at vi burde smide pengene i forskning og vedligeholde væksten.

# data[].attributes.body
Tage ansvar som individ Som f.eks ved at spise mindre kød, købe bægerdygtigt, handle i genbrug

# data[].attributes.body
I flere religioner bliver dommedag udfoldet. Hertil bliver klimaforandringerne også inddraget flittigt, for at vise, at de katastrofale forandringer er som i et led på dommedag

# data[].attributes.body
Naturen bliver fremstillet som smuk i sig selv
- Man ser skrald i naturen - ikke ligefremt smukt :)
- Eksempler fra corona lockdown rundt omkring i verden, hvor man eksempelvis ser fisk og delfiner i Venedig for første gang i mange år, og det er smukkere end forurenet vand, hvor få dyr kan overleve

# data[].attributes.body
Et etisk princip kan gå på, at hvis man er bevidst om at sine handlinger har katastrofe, død, ondskab til følge, og man fortsætter uagtet, så kan handlingen opfattes som ondskabsfuld.

Således kan man anskue de, der ikke lever bæredygtigt eller fremmer fremfor modarbejder klimakrisen for udøvere af onde handlinger.

Man kan også påvise, at man har et menneskeligt ansvar for at modarbejde klimakrisen, hvis man er bevidst om dens realitet.

# data[].attributes.body
Ofte kommer debatten til at svinge mellem vækst og klima --> fordi at et tilvalg, af en af de to ting, også medføre et fravalg af den anden.

# data[].attributes.body
Har nogle kulturer/civilisationer større forpligtigelse end andre ift. at minimere klimaforandringerne?

# data[].attributes.body
Økonomisk vækst ses ofte som en kontrast til forbedring af klimaet

# data[].attributes.body
Hver individ skal tage et aktivt valg i klimadebatten, f.eks. skal man taget et aktivt valg ift. om man kæmper for eller imod klimaet

# data[].attributes.body
Økonomi og klima står i kontrast til hinanden

# data[].attributes.body
Mange tiltag og lovgivninger kan oprettes så samfundet i højere grad er nød eller har lyst til at bakke op om et større fokus på klimaet.

Eks. kunne et tiltag som de grupper i civilsamfundet som aktiv går ture i danske natur for at samle skrald. Derudover har det også vist sig at mange efterskoler, under den nuværende lukning, har opfordret deres elever til at tage en "skralde tur" rundt i lokalområdet.

# data[].attributes.body
En fællesopgave at løse klimakrisen

# data[].attributes.body
I flere religioner bliver hændelser set som værende den skæbne gud har sat, eller ønsker. Herved kan man (religiøse) skyde klimaforandringer til side som værende noget bestemt af gud, og delegitimere klimakrisen, og dens egentlige årsag.

# data[].attributes.body
Vores verden er blevet et meget smukkere sted fordi vi ikke flyver, kører i bil eller sejler i disse tider. Hvis det var muligt at blive ved med at mindske trafikken ville vores verden blive meget mere ren. Vi ser eksempelvis nu at fiskene er kommet tilbage til Venedig og himlen er blevet meget mere blå og klar over Asien.

# data[].attributes.body
Dyret er ligeså meget i fokus, som mennesket er

# data[].attributes.headline
En grønnere omstilling på baggrund af økonomisk stabilitet 

# data[].attributes.subject
En grønnere omstilling på baggrund af økonomisk stabilitet 

# data[].attributes.body
Fordi Danmark har en god og stabil økonomi, er danskerne også i højere grad begyndt at handle mere bæredygtigt. Spørgsmålet har nemlig ofte lydt på om, hvorvidt den danske økonomi skulle sikres før man tog hul på diverse miljøforbedringer. Hertil er der forskellige synsvinkler. På den ene side, kan man se, at stort set alle de politiske partier i Danmark har en klimapolitik, som skal være med til at arbejde med at gøre Danmark grønne og bæredygtigt. Flere og flere danskere interesserer sig også for klimaet og tager aktive valg om fx genbrugstøj, ingen flyveture samt at skære ned på ens kødforbrug.
Men på den anden side, kan man argumentere for, at danskerne stadig, grundet vores velfærd, har et enormt forbrug, hvilket er i strid med en grønnere omstilling.

# data[].attributes.body
Etikken ved at gøre noget, man ved ikke er godt for miljøet, men man stadig kan gøre det fordi vi er priviligerede i Danmark og det ikke er os der rammes hårdest af klimaforandringer, men andre mennesker -> deraf et ansvar overfor medmennesker over hele kloden

# data[].attributes.body
Måske har klimadebatten medført en ny kultur og type mennesker. Lidt ligesom Vietnam-krigen gav anledning til at hippie-kulturen blev rigtig stor.

# data[].attributes.body
Ens omgangskreds kan tænkes at påvirke ens holdning og syn på klima, f.eks kan man være en del af fællesskaber som den grønne studenterbevægelse

# data[].attributes.body
Kombineres religionen med videnskab er det klart, at klimaforandringerne skyldes mennesker og vores interferens med naturen. Derfor kan klimahensyn være et religiøst mål, med respekt for en guds skabelse af jorden.

# data[].attributes.body
Forbrugerkultur, brug-og-smid-væk-mentalitet, vækstkultur kan anses som værende skyldige i klimakatastrofen