# data[].attributes.body
Borgerinddragelse
Mange ældre borgere oplever sig som isolerede og ensomme, hvilket kan give en forringet livskvalitet.

Hvordan kan social og sundhedsassistenten anvende sin viden om sundhedsfremme, forebyggelse og rehabilitering samt inddragelse af borgeren, således at den ældre borger genvinder troen på at det er muligt at opbygge samt indgå i nye relationer?

# data[].attributes.body
Interview med Paulina (paul2815)
Jeg er fra Polen og er uddannet ældrepædagog - en uddannelse der ikke findes i Danmark.

Relationsdannelse
Der er altid de samme udgangspunkter når vi møder nye mennesker - det gælder for alt hvad vi laver. Skab en god relation. Vær interesseret i borgeren. Lær borgeren at kende. Kend borgerens livshistorie. Kan borgeren mærke, at vi er nærværende, skabes der tillid.

Vær ærlige overfor borgeren - de kan mærke det med det samme, hvis man ikke er ærlig, og det vil gå ud over tilliden. Fasthold relationen.

Hvordan motiveres borgerne?
En borger havde hjertekarsygdomme. Han havde mistet livsgnisten. Han bestilte fast food udefra. Da jeg begyndte at komme hos ham, så jeg, det var vigtigt at kigge på hvad jeg kunne gøre for ham. Stille og roligt begyndte han at se meningen med hvad jeg gerne ville hjælpe ham med. Han begyndte at træne på et hjerteforeningscenter med fokus på hjertekarsygdomme. Jeg havde fokus på KRAMS i forhold til at arbejde sundhedsfremmende med ham. Han begyndte at spise sundt, han tabte sig, bestilte en motionscykel og ændrede hele sin livsindstilling og fik en helt anden livskvalitet. Han begyndte også at få et socialt liv - begyndte at se sin familie og andre end taxachauffører.

Rehabiliterende i dagligdagen
Vi bruger meget ADL - men afhænger af gruppen. Almindeligt plejecenter: Guidning, instrukser og spejling. Hjælp til selvhjælp. Man er meget bevidst om ikke at gøre alt for borgeren. Forebyggelse og positiv forandring for borgeren. Kommunikation og det med at være professionel og faglig er det vigtigste i mødet med borgeren.

Den første praktikperiode
1A (struktur på enten plejecenter eller udkørende) og 1B-praktikken (mere fokus på somatik) ligner meget hinanden. Jeg skal snart starte på 3. praktik. I den første praktik vil I typisk få 2-3 faste borgere - typisk ramt af apopleksi eller KOL.
Forflytninger - pas på arbejdsstillinger/pas på jeres egen krop. Der arbejdes meget med de ergonomiske principper. De første 14 dage er der oplæring. Vær nysgerrige. Gør gerne opmærksom på det vi har lært i skolen. Husk at I er i starten af uddannelsen. Der er ingen forventninger til at I kan alt. Brug forventningssamtalen. Bruges praktikbogen? Ikke på 1B - jeg aftalte med min praktikvejleder, at jeg ville arbejde med mine egne mål. Meget afhænger af praktikvejleders indstilling. Du har som elev en opgaveliste - hjælp fx ikke med at rulle gardiner hvis det ikke står på listen.

Borgerinddragelse
Du starter måske hos en borger med at smøre frokosten. Efter et par gange spørg om borgeren vil hjælpe med at smøre maden - inddrag borgeren stille og roligt.

Hold alle aftaler - borgerne går meget op i de aftaler, der indgås. Ofte er mødet med dig som SOSO-assistent det eneste møde med verden udenfor.

Har det med den sparsomme tid hos den enkelte borger været et problem for dig?
Vis det ikke overfor borgeren. Bliver jeg 5 minutter længere, er det mit valg. Nogle gange ofrer jeg min frokost, men det skal ikke gå ud over andre borgeren. Hos en borger gjorde vi det at vi fandt tøj frem til 5 dage - det gav ekstra tid sammen med borgeren. Kan borgeren selv klare fx grovhygiejne, lad borgeren selv klare det. Det frigiver tid til noget andet - måske nærvær med borgeren.

Tak til Paulina!

# data[].attributes.body
Inddragelse af borgeren, de 3 p'er, sammenhænge

Livskvalitet, herunder relationer, motivering.

Sundhedsfremme, herunder den fysiske-psykiske og sociale. KOSMO-modellen

Rehabilitering

Sygdomsforbyggende

MOHO- modellen

# data[].attributes.body
K endskab til borgerens livshistorie
O bservation
S amtale med borgeren
M otivation
O pfølgning

# data[].attributes.body
Mange ældre borgere oplever sig som isolerede og ensomme, hvilket kan give en forringet livskvalitet.

Hvordan kan social og sundhedsassistenten anvende sin viden om sundhedsfremme, forebyggelse og rehabilitering samt inddragelse af borgeren, således at den ældre borger genvinder troen på at det er muligt at opbygge samt indgå i nye relationer?

# data[].attributes.body
i følge sundhedsloven lovbestemt, at patienter skal inddrages i beslutninger vedr. deres egen pleje og behandling.

med begrepet patientinddragelse er fokus for pleje og behandling flyttet fra overvejende at være på det behandlende aspekt af plejen til også at omfatte forbyggende, rehabiliterende og sundhedsfremmende aspekter af plejen

Der foregår patientinddragelse når:

patienten informeres løbende om sygdom og behandlingsforløb

patienten har medbestemmelse og tager aktivt stilling til behandlingsmuligheder

patienten mødes med en individuel og empatisk tilgang fra de sundhedsprofessionelle

patienten behandles med udgangspunkt i sine behov, ønsker og viden

patienten oplæres til at udføre egenbehandling

# data[].attributes.body
Hvis en borger ryger vil man som reelt prøve at få dem til at overveje at stoppe det, da rygning kan medfører til lungekræft, allerede der kan man forbygge imod den sygdom. Dog har de selvbestemmelse, derfor må de selv bestemme om det er noget de vil eller ej.

der findes dog den primær sygdomsforbyggelse som forhindre at sygdommen opstår hos raske personer, det kunne fx være vaccinationer.
I 2021 får de ældre corona vaccinen da det forhindre dem med ikke at blive syge.

vi tilbyder særlig tilretlagte rygestopforløb for sårbare eller udsatte borger

# data[].attributes.body
udgangspunktet for at arbejde i relationer er en model, der kaldes de 3 P`er, som står for privat, personligt og professionell.
det er vigtigt at kende grænsen mellem det private og det personlige.
i den professionelle relation bruger man sig selv som professionel fagperson, og man bruger sin personlighed på et professionelt plan.

De 3 P’er

Privat
Opvækstbetingelser

Oplevelser

Traumer/successer

Psykisk bagage

De sider af sig selv, man ikke bruger på arbejdet

Smag, vaner

Følelsesladet

Personlige
Personlighed

Måde at agere på

Temperament

Fremtræden

De menneskelige egenskaber, man bruger i sit fag

Tænke og føle

professionell
Uddannelse

Faglighed

Teorier/viden/metoder

Etik

Fagkulturer, faglig refleksion, faglige begrundelser

Refleksion

Analyse og metoder

# data[].attributes.body
for at motivere borgen er det vigtig at man kende til borgens livshistorie. for at motivere borgen, kan man bruge de tin g der instresser ham.

# data[].attributes.body
sygeplejeprocessen- ennsomhed
indragelse- 3 p`er
sundhedsfremme, forbyggelse- teori
motivation, rehabilitering

# data[].attributes.body
Vi ser på borgers livshistorie og tager udgangspunkt i den.
Borger føler sig isoleret og ensom. Det er det vi handler på.
Vi gør brug af Hendersons teorier omkring sygepleje teori.
Vi bruger SMART-målene for at afhjælpe borgers problem.
Vi anvender SFR-teorier.
Vi laver en evaluering, ser om problemet er blevet løst, eller om der skal andre metoder/måder til

# data[].attributes.body
Livshistorie- spil på borgerens interesse
Mestring
Netværk

# data[].attributes.body
virginia henderson
mål 10, 13og 14
Borger giver udtryk for ensomhed
Ældre aktivitetscenter

# data[].attributes.body
Psykiske

# data[].attributes.body
Specifikt- borger er ensom og isoleret. Vi skal have borger mere ud i sociale sammenhænge. Vi kan anbefale en besøgsven eller samtalegrupper evt kirken. Ældre aktivitetscenter
Målbart- hvad er borgers interesser kommer borger afsted
Acceptable har borger lysten/viljen/kræfterne til det planlagte
Realistisk- kommer borger afsted som planlagt
Tidsangivelse- er det over tid stadig muligt for borger at fastholde ændringerne

# data[].attributes.body
ADL- hverdagsliv
Immobilitet