# data[].attributes.headline
Toetada jätkusuutlikku, kaasavat ja säästvat majandusarengut ning tagada kõikidele inimestele inimväärne töö 

# data[].attributes.subject
Toetada jätkusuutlikku, kaasavat ja säästvat majandusarengut ning tagada kõikidele inimestele inimväärne töö 

# data[].attributes.headline
Eesti probleemiks on, et meie rahvusliku toorme põlevkivi kaevandamisel ja kasutamisel tekib suures koguses jäätmeid, aherainet ja tuhka. Kaevandamisel tekkiva aheraine taaskasutuse osakaal on iga aasta suurenenud, olles 2018. aastal 63%, kuid põlevkivi lend- ja koldetuha taaskasutus on olnud vähene, kus 2017. aastal taaskasutati 1,9%. Aheraine kasutuse suurendamiseks plaanitakse seda suuremas mahus kasutada infrastruktuuri rajamises.

# data[].attributes.subject
Eesti probleemiks on, et meie rahvusliku toorme põlevkivi kaevandamisel ja kasutamisel tekib suures koguses jäätmeid, aherainet ja tuhka. Kaevandamisel tekkiva aheraine taaskasutuse osakaal on iga aasta suurenenud, olles 2018. aastal 63%, kuid põlevkivi lend- ja koldetuha taaskasutus on olnud vähene, kus 2017. aastal taaskasutati 1,9%. Aheraine kasutuse suurendamiseks plaanitakse seda suuremas mahus kasutada infrastruktuuri rajamises.

# data[].attributes.headline
Toetada ühiskonnarühmade võimalusi omaõigusi puudutavatel teemadel kas ise või esindusorganisatsioonide kaudu kaasa rääkida. Võrdsetevõimaluste puudumine põhjustab ühelt pooltkahju inimesele, kelle õigusi rikutakse, teiseltpoolt toob see kaasa kahju kogu ühiskonnale. 

# data[].attributes.subject
Toetada ühiskonnarühmade võimalusi omaõigusi puudutavatel teemadel kas ise või esindusorganisatsioonide kaudu kaasa rääkida. Võrdsetevõimaluste puudumine põhjustab ühelt pooltkahju inimesele, kelle õigusi rikutakse, teiseltpoolt toob see kaasa kahju kogu ühiskonnale. 

# data[].attributes.headline
Kuigi elaniku kohta arvestatuna on Eesti kasvuhoonegaaside heitkoguste poolest Euroopas teisel kohal, siis riigi osakaal kasvuhoonegaaside tekkes on maailma mastaabis väike

# data[].attributes.subject
Kuigi elaniku kohta arvestatuna on Eesti kasvuhoonegaaside heitkoguste poolest Euroopas teisel kohal, siis riigi osakaal kasvuhoonegaaside tekkes on maailma mastaabis väike

# data[].attributes.headline
Negatiivsete eelarvamuste ja stereotüüpidel põhinevate hoiakute leevendaminevähemusrühmadesse kuuluvate inimeste suhtes. Eestis on suhtumine negatiivne eeskätt teistsuguse etnilise päritolu, nahavärvi ja/või erinevareligioosse või kultuuritaustaga inimeste suhtes, samuti seksuaal- ja soovähemuste suhtes. Ka üldine suhtumine võrdse kohtlemisega seotudküsimustesse on pigem negatiivne või ükskõikne kui osavõtlik.

# data[].attributes.subject
Negatiivsete eelarvamuste ja stereotüüpidel põhinevate hoiakute leevendaminevähemusrühmadesse kuuluvate inimeste suhtes. Eestis on suhtumine negatiivne eeskätt teistsuguse etnilise päritolu, nahavärvi ja/või erinevareligioosse või kultuuritaustaga inimeste suhtes, samuti seksuaal- ja soovähemuste suhtes. Ka üldine suhtumine võrdse kohtlemisega seotudküsimustesse on pigem negatiivne või ükskõikne kui osavõtlik.

# data[].attributes.headline
Ligi 31 protsenti meie planeedi maismaast on kaetud metsaga. Lisaks sellele, et nad rikastavad maa atmosfääri hapnikuga, pakuvad nad toitu ja peavarju mitmesugustele elusolenditele sh 1,6 miljardile inimesele, kes sõltuvad metsadest oma elatise saamisel.

# data[].attributes.subject
Ligi 31 protsenti meie planeedi maismaast on kaetud metsaga. Lisaks sellele, et nad rikastavad maa atmosfääri hapnikuga, pakuvad nad toitu ja peavarju mitmesugustele elusolenditele sh 1,6 miljardile inimesele, kes sõltuvad metsadest oma elatise saamisel.

# data[].attributes.headline
Võrdse kohtlemise seaduse parem rakendamine, et parandada inimeste teadlikkust oma õigustest ja kohustustest. Eelarvamused ja stereotüübid võivad põhjustada diskrimineerimist ja tõrjuvat suhtumist vähemustesse. 

# data[].attributes.subject
Võrdse kohtlemise seaduse parem rakendamine, et parandada inimeste teadlikkust oma õigustest ja kohustustest. Eelarvamused ja stereotüübid võivad põhjustada diskrimineerimist ja tõrjuvat suhtumist vähemustesse. 

# data[].attributes.headline
Parandada teadlikkust abi, sh õigusabisaamise võimaluste kohta ning ühtlustada valdkonna seaduste tõlgendamist.

# data[].attributes.subject
Parandada teadlikkust abi, sh õigusabisaamise võimaluste kohta ning ühtlustada valdkonna seaduste tõlgendamist.

# data[].attributes.headline
toetuse andmise tingimused piirkondlike algatuste kohta tööhõive ja ettevõtlikkuse edendamiseks.

# data[].attributes.subject
toetuse andmise tingimused piirkondlike algatuste kohta tööhõive ja ettevõtlikkuse edendamiseks.

# data[].attributes.headline
Oluline on madalama haridustasemega inimeste haridustaseme tõus, eri- jakutsealase hariduseta inimeste osakaalu vähendamine ning tööhõive suurendamine erirühmadele mõeldud meetmetega.

# data[].attributes.subject
Oluline on madalama haridustasemega inimeste haridustaseme tõus, eri- jakutsealase hariduseta inimeste osakaalu vähendamine ning tööhõive suurendamine erirühmadele mõeldud meetmetega.

# data[].attributes.body
Hea lennu- ja mereühendus, kvaliteetne raudtee- ja maanteevõrk, võimaldada inimeste ja kaupade liikumist kättesaadaval, mugaval, kiirel, ohutul ja jätkusuutlikul moel, toetada uute tehnoloogiate kasutuselevõttu ning tagada kiire internetiühenduse laialdane kättesaadavus Eestis.

# data[].attributes.headline
uuenenud töösuhete tingimuste ja sotsiaalsete garantiide väljatöötamine. 

# data[].attributes.subject
uuenenud töösuhete tingimuste ja sotsiaalsete garantiide väljatöötamine. 

# data[].attributes.headline
Eesti peab oluliseks abistada eelkõige riike, mis on kliimamuutuste mõjudest kõige rohkem ohustatud, nende seas väikseid arenevaid saare riike. 

# data[].attributes.subject
Eesti peab oluliseks abistada eelkõige riike, mis on kliimamuutuste mõjudest kõige rohkem ohustatud, nende seas väikseid arenevaid saare riike. 

# data[].attributes.body
Eesti mereala keskkonnaseisund ei ole hea. Eestis ei ole mitte ühtegi rannikuveekogumit heas või väga heas seisundis, vaid enamik on kesises seisundis. Mereala lindude, kalade ja imetajate seisund on hinnatud halvaks. Samuti on hinnatud halvaks veesamba elupaigad, mereökosüsteem ja toiduvõrgud. Ainsana võib heaks pidada merepõhja elupaikade seisundit. Põhilisteks surveteguriteks on võõrliigid, kalade ülepüük, eutrofeerumine, saasteained ja mereprügi. Läänemere laevatavatuse intensiivsus on suur ning seetõttu on endiselt vaja tagada mere- ja rannikureostuse korje võime hoidmine vähemalt praegusel tasemel.

# data[].attributes.headline
2017. aastal alustas tööd majandusarenguvalitsuskomisjon. See on ministrite tasandikomisjon, mille eesmärk on edendada Eestimajandusarengut ja parandada riigi konkurentsivõimet.

# data[].attributes.subject
2017. aastal alustas tööd majandusarenguvalitsuskomisjon. See on ministrite tasandikomisjon, mille eesmärk on edendada Eestimajandusarengut ja parandada riigi konkurentsivõimet.

# data[].attributes.headline
Selleks, et vähendada vanemaealiste vaesuseriski, hakati alates 2017. aastast maksmaüksinda elavatele pensionäridele ühekordsettoetust.

# data[].attributes.subject
Selleks, et vähendada vanemaealiste vaesuseriski, hakati alates 2017. aastast maksmaüksinda elavatele pensionäridele ühekordsettoetust.

# data[].attributes.headline
2018. aastal võttis Riigikogu vastu seadusemuudatuse, mis muudab pensionisüsteemi paindlikumaks, seob alates 2027. aastast pensionieakeskmise elueaga ning seab pensionilisaks palgasummale sõltuvaks ka inimesetööstaažist. Muudatuste eesmärk on muutapensionid solidaarsemaks, rahvastikutrendearvestavaks ja piisavalt paindlikuks, et inimenesaaks teha ise valiku, millal ta soovib pensionilejääda.

# data[].attributes.subject
2018. aastal võttis Riigikogu vastu seadusemuudatuse, mis muudab pensionisüsteemi paindlikumaks, seob alates 2027. aastast pensionieakeskmise elueaga ning seab pensionilisaks palgasummale sõltuvaks ka inimesetööstaažist. Muudatuste eesmärk on muutapensionid solidaarsemaks, rahvastikutrendearvestavaks ja piisavalt paindlikuks, et inimenesaaks teha ise valiku, millal ta soovib pensionilejääda.

# data[].attributes.headline
Kalanduspoliitikas lähtub Eesti Euroopa Liidu ühtsest kalanduspoliitikast, mille eesmärk on edendada säästvat kalandust ja vesiviljelust rikkumata merekeskkonnas, mis suudab toetada majanduslikult elujõulist tööstust, tagades rannaäärsete kogukondade tööhõive ja võimalused

# data[].attributes.subject
Kalanduspoliitikas lähtub Eesti Euroopa Liidu ühtsest kalanduspoliitikast, mille eesmärk on edendada säästvat kalandust ja vesiviljelust rikkumata merekeskkonnas, mis suudab toetada majanduslikult elujõulist tööstust, tagades rannaäärsete kogukondade tööhõive ja võimalused

# data[].attributes.body
Eesti valitsuse energiapoliitika juhindub Euroopa Liidu kliima- ja energiapoliitika raamistikust, mille põhieesmärgid on suurendada taastuvenergia osakaalu 2030. aastaks 32%-ni energia lõpptarbimisest, suurendada energiatõhusust 2030. aastaks 32,5% võrra ning vähendada kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40% (võrreldes 1990. aastaga).
Hetkel on käimas Eesti ja teiste Balti riikide elektrisüsteemide sünkroniseerimine mandri-Euroopa sünkroonalasse.
Energiatõhususe ning taastuvenergia osatähtsuse suurendamise eesmärgil toetatakse kaugküttesüsteemide renoveerimist.
Käivitatud on toetusmeetmed transpordisektoris taastuvkütuste osakaalu suurendamiseks .
2019. aastal otsustas Vabariigi Valitsus eraldada CO2 kvootidest vahendid Kirde-Eesti õhuseirevõimekuse parandamiseks, et vabastada osa Virumaast kehtestatud kõrguspiirangutest tuuleparkide arendamiseks.
2019. aasta lõpus hakati Eestis esimest korda korraldama taastuvenergia vähempakkumisi.
Eesti Taastuvenergia Koda ja Maailma Energeetikanõukogu Eesti rahvuskomitee WEC Eesti
Eesti juhtivaid energia- ja võrguettevõtteid esindava Eesti Jõujaamade ja Kaugkütte Ühingu eesmärgiks on energeetikavaldkonna tasakaalustatud areng.
Eesti on muutunud elektrienergia eksportijast importijaks, 2019. aastal imporditi 27% elektrienergiast.

Inge Aasakivi

# data[].attributes.body
On aeg ümber mõtestada, kuidas me toitu kasvatame, jagame ja tarbime.

Õige majandamise korral varustaksid põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük kõiki tervisliku toiduga ja looksid inimväärse sissetuleku. See toetaks ka inimkeskset maaelu arengut ja kaitseks keskkonda.

Praegu on mullastiku, magevee, ookeanide, metsade ja liigirikkuse olukord kiiresti halvenemas. Kliimamuutused avaldavad üha suuremat survet loodusvaradele, suurendades katastroofide, nagu põudade ja üleujutustega seotud riske. Paljud maapiirkondades elavad inimesed ei tule enam ots-otsaga kokku, nad on sunnitud linna kolima ja sealt elatist otsima.

Ülemaailmne toidu- ja põllumajandussüsteem vajab kardinaalseid muutusi, kui soovime ära toita 795 miljonit täna, pluss hinnanguliselt 2050ndaks aastaks lisanduvat kahte miljardit nälga kannatavat inimest. Kusjuures, probleem ei ole niivõrd toidu puuduses, vaid selle tootmise ja jaotamise süsteemis – samal ajal, kui maailmas valitseb suur probleem alatoitumise ja näljaga, visatakse tootmise, transpordi ja müügi käigus ning kodudes  ära umbes pool maailmas toodetud toidust.

Toidu- ja põllumajandussektor mängib nälja ja vaesuse leevendamises keskset rolli.

# data[].attributes.headline
Maailmas ei ole enam ühtegi riiki Maailmas ei ole enam ühtegi riiki või piirkonda, mis ei oleks mingil määral mõjutatud kliimamuutustest ning selle tagajärgedest. Kliimamuutustega on sagenenud metsatulekahjud, üleujutused, tormid, kõrbestumine ja pikenenud põuaperioodid, mis juba praegu mõjutavad tugevalt inimeste ja kogukondade toimetululekut ning veelgi rohkem järgnevatel aastatel ja aastakümnetel. Eriti haavatavad on arenguriikide elanikud, kellel tihtipeale puuduvad vahendid, et kaasnevate muutustega kohaneda. Seepärast on oluline arenenud riikide suurem panus ning vaesamatele riikidele pakutav abi, et aidata neil liikuda väiksema CO2 heite poole ning pakkuda taskukohaseid alternatiivse energiaallikate võimalusi.Kuna tegu on globaalse nähtusega, mis ei tunnista riigipiire, on vaja väga tugevat koostööd valitsuste vahel ning ühiseid kokkuleppeid. Alates 1990ndate algusest on korraldatud mitmeid kliimakõnelusi. Tihtipeale ei ole jõutud nendel praktiliste kohustusteni, kuid viimasel kliimakonverentsil, mis toimus 2015. aasta lõpus Pariisis ja millest võttis osa 195 riiki ning Euroopa Liit kui ühine läbirääkimiste osaline,  esitasid osalejad enne kohtumist oma riiklikult kavandatud panused kliimamuutustega võitlemiseks. Eesmärgiks on hoida globaalset temperatuuri tõusu all 2 kraadi võrreldes tööstusajastu eelsete tasemetega. Kohal oli ka suur hulk kodanikuliikumisi, kes korraldasid mitmeid aktsioone. Euroopa Liit võttis endale eesmärgiks vähendada kasvuhoonegaaside heidet 40 protsenti aastaks 2030. Ka Eesti peab seejuures andma oma panuse ning investeerima rohkem näiteks taastuvenergiatesse. Eesti CO2 heide on viimastel aastatel küll langenud, kuid veel väga kaugel Euroopa Liidu keskmisest, mis on 6,3 tonni elaniku kohta. Võimalikud kliimamuutuste mõjud, mis Eestit tabaksid, on sagenenud kuumalained, mis ohustavad eriti väikeseid lapsi ja vanureid. Samuti võib pikeneda sügisene kaamoseaeg, kus nii päikest kui lund on vähe.

# data[].attributes.subject
Maailmas ei ole enam ühtegi riiki Maailmas ei ole enam ühtegi riiki või piirkonda, mis ei oleks mingil määral mõjutatud kliimamuutustest ning selle tagajärgedest. Kliimamuutustega on sagenenud metsatulekahjud, üleujutused, tormid, kõrbestumine ja pikenenud põuaperioodid, mis juba praegu mõjutavad tugevalt inimeste ja kogukondade toimetululekut ning veelgi rohkem järgnevatel aastatel ja aastakümnetel. Eriti haavatavad on arenguriikide elanikud, kellel tihtipeale puuduvad vahendid, et kaasnevate muutustega kohaneda. Seepärast on oluline arenenud riikide suurem panus ning vaesamatele riikidele pakutav abi, et aidata neil liikuda väiksema CO2 heite poole ning pakkuda taskukohaseid alternatiivse energiaallikate võimalusi.Kuna tegu on globaalse nähtusega, mis ei tunnista riigipiire, on vaja väga tugevat koostööd valitsuste vahel ning ühiseid kokkuleppeid. Alates 1990ndate algusest on korraldatud mitmeid kliimakõnelusi. Tihtipeale ei ole jõutud nendel praktiliste kohustusteni, kuid viimasel kliimakonverentsil, mis toimus 2015. aasta lõpus Pariisis ja millest võttis osa 195 riiki ning Euroopa Liit kui ühine läbirääkimiste osaline,  esitasid osalejad enne kohtumist oma riiklikult kavandatud panused kliimamuutustega võitlemiseks. Eesmärgiks on hoida globaalset temperatuuri tõusu all 2 kraadi võrreldes tööstusajastu eelsete tasemetega. Kohal oli ka suur hulk kodanikuliikumisi, kes korraldasid mitmeid aktsioone. Euroopa Liit võttis endale eesmärgiks vähendada kasvuhoonegaaside heidet 40 protsenti aastaks 2030. Ka Eesti peab seejuures andma oma panuse ning investeerima rohkem näiteks taastuvenergiatesse. Eesti CO2 heide on viimastel aastatel küll langenud, kuid veel väga kaugel Euroopa Liidu keskmisest, mis on 6,3 tonni elaniku kohta. Võimalikud kliimamuutuste mõjud, mis Eestit tabaksid, on sagenenud kuumalained, mis ohustavad eriti väikeseid lapsi ja vanureid. Samuti võib pikeneda sügisene kaamoseaeg, kus nii päikest kui lund on vähe.

# data[].attributes.headline
Eesti arengukoostöö eesmärk on aidata kaasaüleilmse vaesuse kaotamisele ja kestlikuarengu eesmärkide saavutamisele. Hea näitenavaesuse kaotamisel võib esile tuua MTÜ Mondodigitaalse haridusprogrammi katseprojekti Ugandas, mis kestis aastatel 2018–2019.Projekti käigus katsetati Ugandas spetsiaalsetdigitaalsete oskuste haridusprogrammi koostöösSoome Kirikuabiga (Finn Church Aid), mis onUNHCRi partner sealses haridusklastris.

# data[].attributes.subject
Eesti arengukoostöö eesmärk on aidata kaasaüleilmse vaesuse kaotamisele ja kestlikuarengu eesmärkide saavutamisele. Hea näitenavaesuse kaotamisel võib esile tuua MTÜ Mondodigitaalse haridusprogrammi katseprojekti Ugandas, mis kestis aastatel 2018–2019.Projekti käigus katsetati Ugandas spetsiaalsetdigitaalsete oskuste haridusprogrammi koostöösSoome Kirikuabiga (Finn Church Aid), mis onUNHCRi partner sealses haridusklastris.

# data[].attributes.headline
70 miljonit nendest on põliselanikud. Inimtegevuse ja kliimamuutuste põhjustatud kõrbestumine ja metsade hävimine on suureks väljakutseks miljonitele vaesuse piiril elavatele inimestele, kelle peamine sissetulek tuleb põllumajandusest. Iga aasta kaob 13 miljonit hektarit metsa ning kõrbestumise ja põua tõttu ligi sama palju kasutatavat põllumaad, mis mõjutab otseselt 74 protsenti vaestest inimestest. Kuigi need numbrid on väga kõrged, siis tänu taasistutamisele, maapinna taastamisele ja  pingutustele, et aeglustada metsade maha võtmist, on iga aasta kaduva metsa hulk ligi poole väiksem kui 1990ndate alguses. Lisaks sissetulekule pakuvad metsad ja loodusalad ka toitu inimese hingele. Mitmetes kultuurides on traditsioonilised uskumused ja tavad tugevalt eotud looodusliku maastikuga.

# data[].attributes.subject
70 miljonit nendest on põliselanikud. Inimtegevuse ja kliimamuutuste põhjustatud kõrbestumine ja metsade hävimine on suureks väljakutseks miljonitele vaesuse piiril elavatele inimestele, kelle peamine sissetulek tuleb põllumajandusest. Iga aasta kaob 13 miljonit hektarit metsa ning kõrbestumise ja põua tõttu ligi sama palju kasutatavat põllumaad, mis mõjutab otseselt 74 protsenti vaestest inimestest. Kuigi need numbrid on väga kõrged, siis tänu taasistutamisele, maapinna taastamisele ja  pingutustele, et aeglustada metsade maha võtmist, on iga aasta kaduva metsa hulk ligi poole väiksem kui 1990ndate alguses. Lisaks sissetulekule pakuvad metsad ja loodusalad ka toitu inimese hingele. Mitmetes kultuurides on traditsioonilised uskumused ja tavad tugevalt eotud looodusliku maastikuga.

# data[].attributes.body
Eesti ettevõtete innovatsioonivõimekus on tagasihoidlik. Vähesed investeerivad teadus- ja arendustegevusse. Koostöö teadusasutustega on tagasihoidlik, samuti on väike erasektoris töötavate teadlaste arv.

# data[].attributes.attachment_link.title
The Untold Truth About Money: How to Build Wealth From Nothing.

# data[].attributes.headline
Elon Musk saaks ka päästa vaesuse igal pool maailmas.

# data[].attributes.subject
Elon Musk saaks ka päästa vaesuse igal pool maailmas.

# data[].attributes.body
Üleilmne eesmärk „Rahumeelsed ja kaasavad institutsioonid“ keskendub inimeste igakülgsele turvalisusele. Eelkõige on tähelepanu all sõjaliste konfliktide piirkonnad, kuid turvalisust soovitakse suurendada kõikjal.

ÜRO tegevuskavas 2030 seatud eesmärkide hulgas rõhutatakse vajadust vähendada vägivalda ja sellega seotud surmade arvu, eriti laste hulgas. Rõhutatakse, et lõpetada tuleb laste kuritarvitamine ja ärakasutamine, lastega kaubitsemine ning vägivald laste vastu ja laste piinamine. Riikide tegevus peab olema rajatud õigusriigi põhimõttele. Vähendada tuleb korruptsiooni ning aastaks 2030 ebaseaduslikke raha- ja relvavooge, tõhustada varastatud varade sissenõudmist ja tagastamist ning võidelda organiseeritud kuritegevusega. Kõikidel tasanditel peaksid olema tõhusad, vastutustundlikud ja ausalt tegutsevad institutsioonid ning otsustuprotsess ennekõike kaasav.

Eesti säästva arengu strateegias rõhutatakse turvalisust kui heaolu olulist osa.

Üleilmne eesmärk „Toetada rahumeelseid ja kaasavaid ühiskondi, et saavutada säästev areng; tagada õiguskaitse kõikidele ning luua kõikidel tasanditel tõhusad, vastutustundlikud ja kaasavad institutsioonid“ on Eestis seotud korruptsiooni ja inimeste turvalisuse järgmiste näitajatega:

korruptsiooni tajumine;

määratlemata kodakondsus;

kodukoha turvalisus;

vägivallas hukkunud;

vägivalla ohvrid.

# data[].attributes.body
Eesti tugevaks küljeks on inimressurss, finants- ja tugimeetmed, innovatsiooni toetav keskkond ning meie teadlaste tihe rahvusvaheline koostöö. Lootustandev on oma innovatiivsuse poolest silma paistvate iduettevõtete sektor. Nende arvukus ning kapitaliseeritus on märkimisväärselt kasvanud ning üha olulisemaks muutub nende panus majandusse laiemalt.

# data[].attributes.body
Alates 2016. aastast on esmatasandi tervishoiuteenuste kättesaadavuse parandamiseks ehitatud või renoveeritud tervisekeskusi.
2017. aasta lõpus kinnitas valitsus riikliku HIV tegevuskava aastateks 2017–2025, millega riik astub olulisi samme HIV epideemia peatamiseks.
E-tervise valdkonnas jõustusid 2019. aasta lõpus narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ning nende lähteainete seaduse muudatused.
Täiendavate rahaliste meetmetena loodi 2018. aastal täiendav ravimihüvitise süsteem ning hakati suurenenud ravivajadusega inimestele hüvitama ravimitele tehtud kulutusi varasemast suuremas määras.
Alkoholipoliitika aspektist jõustusid 2018. aasta juunis reklaamiseaduse muudatused, mis piiravad märgatavalt alkoholireklaami.
2019. aastal võeti Eestis kasutusele üleriigiline digiregistratuur kõigis haiglavõrgu arengukava haiglates, mis võimaldab muuta eriarsti vastuvõtuaja leidmise inimese jaoks lihtsamaks.
Liikumise soodustamiseks on loodud SA Eesti Terviserajad, mis on enda tegevust 2017.– 2019. aastal märkimisväärselt laiendanud.
Eestil puudub seni eraldi riiklik vaimse tervise poliitika, kuid kevadel 2020 valmiv vaimse tervise roheline raamat aitab seda tühimikku täita.

Merilin Tilk

# data[].attributes.headline
Üleilmne eesmärk „Üleilmne koostöö“ keskendub koostööle ja partnerlusele, et saavutada säästva arengu kõik eesmärgid. See eeldab tõhusamat koostööd kõigil tasanditel nii rahvusvaheliselt kui ka igas riigis.ÜRO tegevuskavas 2030 on kõnealune eesmärk jagatud viieks alateemaks: raha, tehnoloogia, suutlikkuse suurendamine, kaubandus, süsteemiküsimused. Ennekõike tuleb tugevdada partnerlust ja tagada säästva arengu valdkonnas sidus tegevus nii riigis kui ka rahvusvaheliselt. Tähtis on saavutada avaliku ja erasektori ning kodanikuühiskonna partnerlus, kasutades nende kogemusi ja asjaomaseid rahastamiskavasid.Eesti säästva arengu strateegia üleilmse koostöö teemasid ei käsitle. Üleilmne eesmärk „Tugevdada tegevuskava rakendamise meetodeid ja taaselustada säästva arengu alane ülemaailmne partnerlus“ on Eestis seotud rahvusvahelise arenguabi, valitsemissektori eelarve ja keskkonnamaksude järgmiste näitajatega:ametlik arenguabi;valitsemissektori eelarve tasakaal;valitsemissektori võlg;keskkonnamaksud.

# data[].attributes.subject
Üleilmne eesmärk „Üleilmne koostöö“ keskendub koostööle ja partnerlusele, et saavutada säästva arengu kõik eesmärgid. See eeldab tõhusamat koostööd kõigil tasanditel nii rahvusvaheliselt kui ka igas riigis.ÜRO tegevuskavas 2030 on kõnealune eesmärk jagatud viieks alateemaks: raha, tehnoloogia, suutlikkuse suurendamine, kaubandus, süsteemiküsimused. Ennekõike tuleb tugevdada partnerlust ja tagada säästva arengu valdkonnas sidus tegevus nii riigis kui ka rahvusvaheliselt. Tähtis on saavutada avaliku ja erasektori ning kodanikuühiskonna partnerlus, kasutades nende kogemusi ja asjaomaseid rahastamiskavasid.Eesti säästva arengu strateegia üleilmse koostöö teemasid ei käsitle. Üleilmne eesmärk „Tugevdada tegevuskava rakendamise meetodeid ja taaselustada säästva arengu alane ülemaailmne partnerlus“ on Eestis seotud rahvusvahelise arenguabi, valitsemissektori eelarve ja keskkonnamaksude järgmiste näitajatega:ametlik arenguabi;valitsemissektori eelarve tasakaal;valitsemissektori võlg;keskkonnamaksud.

# data[].attributes.body
Eestis on OECD riikide võrdluses väga head võimalused hariduse omandamiseks – haridus on võrdselt kättesaadav kõigile ühiskonnarüh- madele ning on hea kvaliteediga, mida näitab ka PISA uuring, ning laste osalus alus- ja üldha- riduses on suur. Haridus (k.a kõrgharidus) on kättesaadav võrdselt nii naistele kui ka meestele. Eestis on haridus kõigile kättesaadav ning tasuta, olenemata nende soost, usust või sotsiaal-majanduslikust taustast. Eesti on põhihariduse tulemuslikkuse ja võrdsuse kindlustamise poolest Euroopa absoluutses tipus ning maailmas parimate riikide seas. Koolivõrgu programmi abil jätkatakse tuge vajavate õpilaste koolivõrgu korrastamist ja õppetingimuste parandamist. Põhikooli- võrgu korrastamise meetme raames toetatakse kohalikke omavalitsusi koolivõrgu korras- tamisel, rahastades üldhariduskoolide taristu nüüdisajastamist ja optimeerimist. Kvaliteetse ja valikurohke üldkeskhariduse pakkumiseks ning koolivõrgu korrastamiseks luuakse igas maakonnakeskuses nüüdisaegse õppekeskkonna ja õppekorraldusega riigigümnaasium. SA Innove toetab haridusasutuste juhte ja spetsialiste uuenduste kavandamisel ja elluviimisel mitmete programmide ja kooli- tustega. Digipööde programmi raames arendab SA Innove välja uusi e-lahendusi õppimiseks ja õppimise hindamiseks.

# data[].attributes.body
-soolise palgalõhe vähendamine.
- soolise võrdõiguslikkuse seaduse eelnõu, mille eesmärk oli anda naistele ja meestele sama ja võrdväärse töö eest võrdse palga.
- soolise segregatsiooni vähendamine.
- käivitati 2017. aastal programm „Vali IT“.
- hoolduskoormuse võrdsem jagunemine lapsevanemate vahel.
- 2017. aastal võttis Riigikogu vastu eelnõu, millega ratifitseeriti naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise Euroopa Nõukogu konventsioon ehk Istanbuli konventsioon.
- Jaanuaris 2017. aastal avati Eestis esimene lastemaja.
- 24/7 ohvriabi kriisitelefon kõikidele vägivalla ja kuriteo ohvritele ja nende lähedastele.
- lähisuhtevägivalla ennetamise tegevuskava aastateks 2019–2023.
- MTÜ Lastekaitse Liit.
- Eesti Naiste Varjupaikade Liitu.
- MTÜ Eluliin.
- MTÜ Tech Sisters.
- Digigirls.
- HK Unicorn Squad on liikumine, mis pakub huviharidusena tehnoloogiaõpet ainult tüdrukutele.

Liilia Brusnitsin

# data[].attributes.body
Kaitsta ja taastada maismaa ökosüsteeme ning propageerida nende säästvat kasutamist; majandada metsi säästvalt, võidelda kõrbestumisega ning peatada ja pöörata ümber pinnase halvenemine ja bioloogilise mitmekesisuse hävimine
- Eesti loodus on väga mitmekesine
- Ligi pool Eesti maismaast on kaetud metsaga.
- Soodsas seisundis loodusdirektiivi liikide osatähtsus 56%
- Soodsas seisundis on 57% elupaigatüüpidest ja 56% liikidest, ebapiisavas seisundis vastavalt 37% ja 27%, halvas 7% ja 10% ning 7% liigi seisund on teadmata.
- Liikide ja elupaigatüüpide kaitseks on Euroopa Liidu loodusdirektiivi ja linnudirektiivi alusel loodud Natura 2000 kaitsealade võrgustik.
- Kaitstavate alade osatähtsus maismaaterritooriumis 19,4%
- Võõrliikide vastu võitlemiseks on kehtestatud selged regulatsioonid Eesti ja Euroopa tasandil.
- Jätkusuutliku metsamajandamise edendamiseks toetatakse erametsade majandamist kehtiva metsanduse arengukava alusel.
- Eesti ühines 2018. aastal bioloogilise mitme - kesisuse konventsiooni geneetilistele ressurs - sidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokolliga.
- Ohustatud liikide säilimist ja levikut toetavad majandusmetsades asuvad vääriselupaigad.
- Pärandkoosluste kaitse ühingu (PKÜ) eesmärk on tagada Eesti pärandkoosluste püsimine ja nendega seotud väärtuste tutvustamine avalikkusele.
- Riigimetsa Majandamise Keskus (RMK) on säästva arengu eesmärkidest lähtuvalt majandanud metsi jätkusuutliku metsanduse põhimõtete järgi.
- Eestimaa Looduse Fond (ELF) seisab elu rikkuse ja elurikkuse kaitse eest.
Emma Lotta Rand