# data[].attributes.headline
שמש אסוציאציות: מחאה

# data[].attributes.subject
שמש אסוציאציות: מחאה

# data[].attributes.headline
פסקת טיעון מחאה - תומר רוזנבאום

# data[].attributes.subject
פסקת טיעון מחאה - תומר רוזנבאום

# data[].attributes.body
מחאה היא מעשה אשר ננקט על ידי קבוצה של אנשים כדי לשנות את המצב הקיים שמבחינתם לא אידאלי ונוקטים מעשים כדי לשנות אותו.
לפי דעתי מחאה זה דבר טוב אך תלוי איך עושים אותה.מחאה היא דבר טוב מכייון שזה נותן יותר חופש ביטוי ועוזר להביע מה שרוצים יותר טוב.
יש ממשלה במדינה ולמרות שאנו מדינה דמוקרטית יש החלטות שאנחנו לא יכולים לקבל ולהיות חלק מהן,לדוגמה, מחאת המילקי,התחילה בשנת 2014 כאשר גילו שהמילקי שנוצר בישראל נמכר יותר בזול בגרמניה מאשר בארץ. במהלך המחאה נפתחה קבוצת פייסבוק על ידי קבוצה של אנשים שנקראה "עולים לברלין" עם תמונה של חשבונית אשר בה מוחים ואומרים לאנשים לעזוב את ישראל למקום טוב יותר אשר המחירים של המילקי יותר נמוכים שם וכך גם עוד ממוצרי החלב כמו הקוטג'.לבסוף המחירים ירדו ומקימי העמוד סגרו אותו וחזרו לישראל. מה שמוכיח שכן יש דרך לחולל שינוי.וזו מחאה לא אלימה מדי שמעבירה את המסר וגורמת לאנשים הנכונים לשקול זאת שוב ולשנות את המצב הקיים.
דרך המחאה אנחנו יכולים להבהיר את מה שאנו רוצים  ואולי אפילו ישקלו לשנות המצב.
יש מחאות שהן טובות שמתאפיינות בחולצות ואוהלים ובביחד וברצון לשנות את המצב הקיים.ומביעים את דעתם ופונים למקומות הנכונים בנחישות לשנות את המצב. ולכל אחד יש את חופש הביטוי שלו וזה בסדר. אך יש מקרים שבהם זה עובר את הגבול ויש גם אלימות וקללות וצעקות ומתאגדים מסביב לכנסת ולממשלה וזו ממש הגזמה וככה לא מוחים ולא ישתנה כלום.
לסיכום, לכל אחד יש חופש ביטוי וזה בסדר ולא תמיד חייבים להסתמך על המצב הקיים ותמיד ניתן לשנות אותו ולמחות עליו השאלה היא איך עושים את זה.

# data[].attributes.headline
פסקת טיעון מחאה - רועי הרשברג

# data[].attributes.subject
פסקת טיעון מחאה - רועי הרשברג

# data[].attributes.body
מחאה היא פעולה שאיש או קבוצה של אנשים עושים על מנת לשנות משהו שמפריע להם. מחאה יכולה להתבטא בשלטים, באוהלים, בהפגנה ברחוב וכו'. לטענתי, מחאה היא דרך פעולה נכונה על מנת לעורר שינוי. לדוגמה, המחאה החברתית בישראל 2011 עוררה שינוי. מחאה זו היא סדרת פעולות מחאה והפגנות שהתקיימו ברחבי ישראל בקיץ 2011. המחאה החלה עם פעולת מחאה של דפני ליף כנגד מצב שוק הדיור בישראל, לאחר שהתקשתה לשכור דירה בתל אביב. המחאה התרחבה וכללה נושאים רבים בתחום החברתי-כלכלי. המחאה החלה בקבוצת מחאה ברשת החברתית המקוונת פייסבוק, שהובילה להקמת אוהלים בשדרות רוטשילד בתל אביב. בהמשך קמו אוהלים בערים נוספות והתרחבו לכדי "ערי אוהלים" שכללו מאות אוהלים בו זמנית. בעקבות המחאה והפגנות הענק, הודיעה ממשלת ישראל על שורת צעדים שיינקטו לפתרון מצוקת הדיור. בדוגמה זו ניתן לראות שקבוצה רחבה של אנשים מוחאים כדי לשנות משהו שמפריע להם והם עשו זאת ברחוב בהפגנות ואוהלים וכך שינו את הדבר. דוגמה זו מוכיחה את טענתע שמחאה יכולה לשנות משהו שמפריע למשהו טוב.
לסיכום, קיימות בעולם מחאות המאפשרות לעורר שינוי ולהוביל למשהו טוב.

# data[].attributes.headline
פסקת טיעון מחאה - עידן שמש

# data[].attributes.subject
פסקת טיעון מחאה - עידן שמש

# data[].attributes.body
פסקת טיעון על מחאה
עידן שמש

מחאה מאפשרת לשנות מציאות בעלת ניגוד מדעת המוחאים

מחאה מתקיימת כדי לשנות מציאות תוך הצגה של דעה שסותרת אותה

אני חושב שמחאה היא דבר טוב אשר עוזר להביא דעות לידי ביטוי במדינה, גם ללא מחאה החוקים והתנאים במדינתינו יהיו נתונים אך ורק לידי הכנס ודעותיה שיכולים להיות שונים מדעת הרוב. מחאה היא דרך טובה לבצע שינוי במדינה דמוקרטית בנוסף מחאה היא גם דבר שהשלטון שמח שקיים כי ללא מחאה השלטון במדינה לא היה יודע מה האוכלוסיה רוצה והמדינה לא הייתה מקום שטוב לחיות בו.

זוהי דעתי על מחאה ולמה זה טוב שתתקיים.

# data[].attributes.body
השיר "חיטה" מוחא על נושא שיפוט הנשים על פי מראיהן החיצוני ולא היופי הפנימי, כלומר היופי ולא האופי. "כמה בנאלי לתאר כך את הבלונד" בשירה זו הדובר בשיר מתאר את הבלונד של שיערות אשתו וביתו הוא מסביר שזוהי דרך נדושה לתאר כך נשים. ההסתכלות החיצונית בלבד.

# data[].attributes.body
הדובר בשיר נמצא בתקופת קום המדינה כשהאוכלוסייה השולטת הייתה "האשכנזים". הדובר בשיר בא מעדות אחרות וכשהוא עולה לארץ הוא שואל: למה אני צריך "להשתכנז" כדי שיקבלו אותי בחברה? הוא רוצה להישאר בעדה שלו והוא מוחא שיקבלו אותו כמו שהוא. "ורגלי הולכות ומעריבות" בציטוט זה הדובר אומר שהוא "משתכנז". "בעיני השחורות חלומות בלונדינים אני שומע באך ודמי מעשן נרגילה גונב" בציטוט זה הדובר אומר שכשהוא עם החברה הוא עושה דברים שהוא לא רגיל אליהם - מה שהאשכנזים עושים וכשהוא עם עצמו הוא עושה את המנגים שלו ועושה את מה שהוא רגיל אליו. "שחום עור אני בצפרני עוד שרידי אמונות כמו סמטאות חריפות אבל ספקנותי הולכת ובהירה" בציטוט זה הדובר כבר ממש מוחא הוא אומר: זה אני ותקבלו אותי כמו שאני.

# data[].attributes.body
בשיר קו העוני הדובר מוחא על המושג קו העוני. בשיר הדובר מוחא על האופן שבו הציבור מכתיב קו ומגדיר כי כל מה שנמצא מתחתיו הוא עוני. "כאלו אפשר למתוח קו ולומר: מתחתיו העוני." בשורה זו הדובר בשיר מציג לראשונה את מחאתו ומדגים אותה באמצעות מספר ביטויים בשיר, בניהם: "הנה הלחם שבצבעי אפור זולים נהיה שחור" ו"לצלילי הפעמון שביד מוכר הנפט בעגלה האדמה". בביטויים אלה הדובר במסביר איך אפשר להסתיר קושי ולגרום כי יראה דבר טוב.

# data[].attributes.headline
סיכום המאמר: הנכים התבצרו בכנסת, המליאה אישרה העלאת הקצבאות - רועי הרשברג

# data[].attributes.subject
סיכום המאמר: הנכים התבצרו בכנסת, המליאה אישרה העלאת הקצבאות - רועי הרשברג

# data[].attributes.body
רוב ארגוני הנכים מאוחדים בדעה שהצעת החוק להעלאת קצבאות הנכות שאושרה בקריאה שנייה ושלישית במליאת הכנסת, אינה מספקת. לדעתם זה הזמן לחדש את המאבק - בין היתר באמצעות חסימות כבישים. כ-20 נכים, בהובלת קבוצת "הנכים הופכים לפנתרים", מתבצרים בכנסת מאז תום הדיון בשעות הצהריים ומאיימים להישאר במשכן לזמן בלתי מוגבל. הנכים חסמו לפרקי זמן קצרים את הכניסה למליאה ואת הכניסה והיציאה ממזנון חברי הכנסת. כמה מהם אף הודיעו על פתיחה בשביתת רעב. החוק להעלאת קצבאות הנכות אושר בקריאה שנייה ושלישית במליאת הכנסת. 84 חברי כנסת הצביעו בעד החוק ולא היה חבר כנסת שהתנגד או נמנע בהצבעתו. אחת ההבטחות שהופרו היא בנושא הדיסריגארד - סכום ההשתכרות שמעל לו מקוזזת קצבתו של נכה עובד, שכיום עומד על 2,800 שקלים. בהסכמות שנציגי הממשלה והנכים הגיעו אליהן בחודש ספטמבר 2017 נקבע כי הסכום יעלה ל-4,300 שקלים, עם אופציה להעלאה נוספת לגובה שכר המינימום. עם זאת, על פי הצעת החוק, הדיסריגארד יעלה ל-3,700 שקלים בלבד. אייל כהן, מוביל קבוצת "הנכים הופכים לפנתרים" שנציגיה עזבו את הדיון לאות מחאה, מציין כי המאבק יקצין ויעלה כמה וכמה מדרגות. הוא מציין שהם יגיעו לבית של כל שר וחבר כנסת ויחסמו ללא רחמים את היציאה מבתיהם לפרקי זמן ממושכים והוא אומר שעם ישראל ונבחריו יראו מה הנכים יכולים עשות במאבק הכי צודק וחברתי, וחבל שכך.

# data[].attributes.headline
סיכום המאמר: מחאת הנכים - למה היא נמשכת למקות מחאת הנכים? - עידן שמש

# data[].attributes.subject
סיכום המאמר: מחאת הנכים - למה היא נמשכת למקות מחאת הנכים? - עידן שמש

# data[].attributes.body
למשך תקופה, מחאת הנכים הייתה הנושא החדשותי הכי חם במדינת ישראל. הנכים הפגינו במטרה להעלות את קצבת הנכים. הפגנות אלה הגיעו עד לחסימת כבישים בכל יום.
המחאה נגמרה בהסכם עם הכנסת אך נמשכה משום שההסכם נחתם רק מול חלק מארגוני הנכים הגדולים בישראל שהובילו את המאבק. הממשיכים את המחאה הם הארגונים שלא השתתפו בחתימת ההסכם.

# data[].attributes.headline
סיכום המאמר: חזרו לכבישים:הנכים חסמו את הכניסה לנתב"ג" - תומר רוזנבאום

# data[].attributes.subject
סיכום המאמר: חזרו לכבישים:הנכים חסמו את הכניסה לנתב"ג" - תומר רוזנבאום

# data[].attributes.body
מאבק הנכים הוא על העלאת קצבת הנכות לגובה שכר מינימום והחלתו בפעימה אחת.
לאחר מאבק ממושך הוגשו הסכמות עם הממשלה בנוגע לגובה הקצבה ולמספר הפעימות בהן תעלה.
כן הובטח לנכים כי יחקק חוק להעלאת קצבאות הנכות שיכנס לתוקף בתחילת ינואר 2018.
כ 15 פעילי מחאת הנכים, חלקם פעילי "מטה מאבק הנכים" חסמו בשעות הבוקר את צומת התעשייה האווירית סמוך לנמל התעופה בן גוריון.
במקום עומסי תנועה רבים ומרשות שדות התעופה נמסר שהנוסעים לא מצליחים להגיע לטרמינלים.
כמו כן, עובדי התעשייה האווירית נאלצו להכנס באופן רגלי היות ולהסעות שלהם לא הייתה גישה למתקן.
לדברי יו"ר "מטה מאבק הנכים" הנכים חוזרים לפעילות חסימת כבישים מכייון שלמרות ההסכמות
שהושגו מול הממשלה, הממשלה מתעכבת ביישומן- עברו שלושה שבועות מהמועד שסוכם.
הסיבה לעיכוב היא מחלוקות בין משרדי הממשלה- משרד הרווחה שתומך ומשרד האוצר שמתנגד על אף הסיכום עם הנכים- לגבי שני סעיפים: הכללת הפעימות להעלאת הקצבאות בשנים2019-2021 במסגרת החוק והצמדת הקצבאות לשכר הממוצע.

# data[].attributes.headline
טקסט טיעון קבוצתי

# data[].attributes.subject
טקסט טיעון קבוצתי

# data[].attributes.body
המאבק של הנכים הוא מאבק שמטרתו היא העלאת הקצבה ומספר הפעימות שלה.
לפי דעתנו הממשלה צריכה להגדיל את קצבת הנכים בשביל שלנכים יהיו חיים טובים ובריאים יותר. ראשית כל, מאבק הנכים נמשך משנת 2015 ועדיין לא נפסק מכיוון שכל המחאות וההפגנות שהיו עדיין לא הובאו לידי הסכם חד משמעי על ידי הממשלה. לדוגמה בשנת 2018 הנכים התקבצו וחסמו את כביש הגישה לנתב"ג כדי להעביר את המסר שלהם ולחולל שינוי, ועדיין הממשלה והכנסת לא הסכימו להעלאת הקצבה.
בנוסף, למרות כל ההפגנות והמאבק הממשלה העלתה את הקצבה בסכום ממש קטן ורק לאיגודים מסוימים שנלחמו למען מטרה זו וגם זה לא ממש מספיק בשביל לחיות, ובחלק מן המקרים אפילו הסכימו על העלאה מסוימת והממשלה לא עמדה בהסכמים ולבסוף לא העלתה את הקצבה.
זאת ועוד, הנכים לא מבקשים הרבה. הדבר היחיד שהם מבקשים זו העלאה בקצבה כדי שיוכלו לחיות בטוב ולהיות בריאים ולמרות זאת לא מקבלים את זה.
מכאן נובע כל הרעיון של מאבק הנכים. כל מה שהם מבקשים זה רק העלאה בקצבה כדי שיוכלו לחיות חיים טובים ובריאים יותר במדינה. הממשלה והכנסת לא מוכנים לקבל את זה, ולמרות כל הקשיים הנכים עדיין קמים ומפגינים ומוחים בכל הכוח כדי לקבל את מה שמגיע להם. ואולי עם נעמוד על שלנו ונקום לעזור אז יום אחד זה באמת יקרה.