# data[].attributes.body
hjemsted for både forsknings- og inspirationsmaterialer fra demonstrationsskoleforsøgene 2013-2015

# data[].attributes.attachment_link.title
Demonstrationsskoleprojektet - Udvikling af det 21. århundredes kompetencer

# data[].attributes.attachment_link.description
Demonstrationsskole-projektet har til formål at styrke skoleelevers kompetencer inden for informationsanalyse, kreativitet og problemløsning. Også lærere og skolen som organisation inviteres til udvikling af metoder og strukturer.

# data[].attributes.body
på, hvad sådan en dims kan og ikke kan i en pædagogisk praksis
(TEM - 2)

# data[].attributes.body
Teknologi- og medieudviklingen skærper behovet for at stoppe op og vurdere den enkelte ressource i en pædagogisk praksis. Det er ikke nok blot at indkøbe en genstand eller en artefakt, fordi den blot kan digitalisere, hvad der før var analogt. Der skal fokus på, hvorvidt den kan bidrage med nye praksisformer i skolen. Ikke mindst nye lærings- og arbejdsformer, der i langt højere grad favner den samfundsmæssige- og mediemæssige udvikling i dag.
(TMU 2)

# data[].attributes.body
Samtidig har skolen været præget af en snæver teknologiforståelse, hvor fokus i mange år har været på artefakter og genstande og ikke så meget på kontekst og relationer.
(TMU 2)

# data[].attributes.body
Der er indkøbt digitalt udstyr i skolen ud fra en formodning om, at det ”nok” kan gøre en forskel og ”nok” kan kvalificere undervisningen. Ofte har det dog ikke været afprøvet i en pædagogisk praksis, og sjældent et det indkøbt for at understøtte bestemte dele af en læreproces. Der er tale om teknologier, der er designet som ”hver mands eje” og som primært er udviklet og designet til privat brug.
(TMU - 2)

# data[].attributes.body
f teknologier og digitale ressourcer, der kan medvirke til udvikling af en filmpædagogisk praksis, hvor elever i langt højere grad får føling med filmmediets æstetik og formsprog, lærer at udtrykke sig i film og udvikler filmanalytiske kompetencer. Vi er samtidig optaget af enkle og funktionelle produktionsværktøjer, der understøtter det mediefaglige arbejde og medvirker til udvikling af nye samarbejdsformer.

# data[].attributes.body
Er læringsmålet at lære eleverne om forskellige billedperspektiver og betydningen heraf i en filmisk kontekst, så kan det fælles blik og den fælles refleksion på settet være en mulighed for at flere elever får indsigt i dette og lærer dette. IPad’ens skærmstørrelse lægger op til at eleverne kan stå flere samlet om skærmen og diskutere optagelserne. Det fælles blik udfordrer de gængse roller i en filmproduktionspraksis (fotograf, instruktør og skuespiller), hvilket vi skal være os bevidst i planlægning af filmproduktionsforløb i undervisningen. Til visse læringsmål kan den mere eksperimenterende og cirkulære måde at arbejde med filmproduktion på være befordrende, mens den lineære tilgang til filmproduktion må anses som befordrende i forhold til at lære at lave en god film. Men måske kan de to tilgange tænkes sammen og lære af hinanden for på den måde at udnytte hinandens potentialer!
(TEM 1)

# data[].attributes.body
elevernes fritidsrelaterede mediebrug også en vigtig faktor.
(TEM 1)

# data[].attributes.body
medieteknologierne er ikke passive læringsredskaber, men er styrende for forløbet i samarbejde med elevernes brug heraf.
(TEM 1)

# data[].attributes.body
Vi skal både arbejde med levende billeder i et produktivt aspekt med udgangspunkt i at lære eleverne, at en god film bliver til igennem omhyggeligt arbejde med at skrive en god historie, lave et ordentligt storyboard og herefter få en masse gode optagelser i kassen, som de til sidst kan se igennem og redigere filmen ud fra. MEN vi skal være bevidst om læringsmålet og hvilken medieteknologi, vi anvender til dette mål.
(TEM 1)

# data[].attributes.body
lineært, med før-produktion, produktion og efter-produktion.
eksempelvis Birgitte Tuftes zig-zag-model og de ældre filmpædagogiske modeller
(TEM 1)

# data[].attributes.body
Eleverne må derfor være gode til at samarbejde igennem touch og være lydhør overfor hinanden igennem både krop og sprog”.
(TEM 1)

# data[].attributes.body
Modaliteten touch har stor magt og igennem et enkelt touch kan man slette og flytte rundt i forhold til filmens udtryk

(TEM 1)

# data[].attributes.body
Flere teknologier er ikke nødvendige for processen, og dette udfordrer rollefordelingen i en filmproduktionspraksis.
(TEM 1)

# data[].attributes.body
En elev kan i teorien skabe filmen alene på iPad’en, fordi iPad’en muliggør, at man både kan optage, se optagelser og redigere optagelserne med en og samme teknologi.
(TEM 1)

# data[].attributes.body
”kropslig lydhørhed  det er alt afgørende at kunne lytte med sine hænder og fingre og ikke kun at kunne lytte til hinandens verbale sprog.
(TEM 1)

# data[].attributes.body
Eleverne er derfor meget kropslige i deres samarbejde omkring det at skabe film.
(TEM 1)

# data[].attributes.body
IPad’en muliggør, at eleverne kan bevæge sig i filmproduktionens faser i forhold til optagelse og redigering.
(TEM 1)

# data[].attributes.body
i forhold til at anskue læring med mobile medieteknologier:
- analyserer elevernes handlinger ud fra et fokus på både sprog, krop og objekter.
- et multimodalt blik på interaktion, hvilket jeg anser som nødvendigt og givende i forhold til at anskue læring med mobile medieteknologier.
- på baggrund heraf kan udvikle den filmproduktive praksis.

(TEM 1)

# data[].attributes.body
eleverne skaber det, som jeg betegner et fælles blik på filmen under alle filmproduktionens faser.
...muligt qua iPad’ens skærmstørrelse, der lægger op til at flere kan se med på skærmen.
(TEM)

# data[].attributes.body
filmproduktion er cirkulær i stedet for lineær.
(TEM 1

# data[].attributes.body
Det er muligt qua iPad’ens filmproduktionsværktøj at redigere filmen løbende i optageprocessen,
(TEM 1)

# data[].attributes.body
eleverne kan eksperimentere eller vi kan kalde det lege med alle filmproduktionens faser ude på settet.
...
for eksempel med lyd og musik imellem optagelserne, og de leger med historiens opbygning og udtryk
(TEM 1)

# data[].attributes.body
Den nye teknologi præger elevernes måde at samarbejde med filmproduktionen på og skaber nye former for kreativt samarbejde.
(TEM 1)

# data[].attributes.body
det muligt at optage, redigere og eksportere film med IPads alene.
(TEM 1)

# data[].attributes.body
AVUmedier interview af. Thilde Emilie Møller Ph.D opgave 17.11.17

udfolder det kropslige aspekt og arbejder med betegnelserne ”det fælles blik” og ”kropslig lydhørhed”.

det multimodale begreb i forhold til interaktionsanalyse

# data[].attributes.body
Den nye teknologi præger elevernes måde at samarbejde med filmproduktionen på og skaber nye former for kreativt samarbejde.
(TEM 1)

# data[].attributes.body
ph.d-afhandling fra pH.d.-studerende Else Lauridsen fra Institut for Design og Kommunikation på SDU
artikel - Syddansk Universitet
- hvilke muligheder og udfordringer det giver, når eleverne bliver producenter af undervisningsmateriale.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Elever, som bruger iPads i undervisningen, bliver bedre til selv at opsøge viden og til at dele deres viden med hinanden. Det viser en

ph.d-afhandling fra pH.d.-studerende Else Lauridsen fra Institut for Design og Kommunikation på SDU. Hun har i to år fulgt eleverne i to 5.-klasser på en skole i Kolding.
- iPads kan nogle ting, der kan give eleverne nye tilgange til læring. Brugen af apps - især de kreative - er i høj kurs. Når man kan bruge video, lave tegnefilm, vise præsentationer, soundbites og så videre, så kan man selv i 5. klasse levere et færdigt resultat, der ser meget professionelt og godt ud. Det øger lysten til at arbejde i dybden med opgaverne, forklarer Else Lauridsen.

Ændrede roller og dynamikker

Hun har også observeret, at eleverne med tiden ændrede adfærd og blev mere selvstændigt opsøgende, når de manglede viden. I stedet for at vente på læreren, søgte de selv viden på nettet, og fik dermed ofte løst en opgave uden hjælp.
Eleverne blev også bedre til at hjælpe hinanden med tekniske udfordringer på iPad'en. Nogle elever var fagligt svage men dygtige til teknikken. Det skubbede til deres egen rolle i flokken og dermed til klassens gruppedynamikker, så nogle oplevede at forandre deres rolle positivt.
SDU-forskeren understreger dog, at iPads som læringsredskab ikke er et vidundermiddel i sig selv. Det er stadig læreren, der er eksperten, det er læreren, der stiller opgaverne og underviser i for eksempel søgeteknik, kildekritik og copyright.
- Hvordan man bruger iPad'en i undervisningen vil altid afhænge af den pædagogiske og didaktiske tilgang, læringssynet og af de læringsmål, man sætter.

"Tal pænt" er en udfordring

Der var ingen begrænsninger på, hvilke apps eleverne måtte hente til deres iPad. De hentede mange spil-apps, og eleverne brugte flittigt sociale medier som Snapchat og Facebook. Det gav især to udfordringer - dels var adgangen til spil svær at administrere for nogle elever, dels blev det en større opgave at regulere elevernes adfærd på sociale medier.
- Skolen skal være meget bevidst om, at man altså får et ekstra ansvar for at være med til at regulere og styre tonen på sociale medier. Og det kræver faktisk meget af eleverne at lære at "tale" pænt i online debatter, siger Else Lauridsen.

Afveksling i høj kurs

Selv om både lærere og elever har været glade for at bruge iPads i undervisningen, er der også forbehold. Motivationsfaktoren daler over tid, og de elever, der brugte iPad'en mest, glædede sig også mest til at slippe for den igen - i hvert fald i skolen. Som nogle elever sagde: "Vi glæder os til at slippe af med den - vi sidder jo altid foran en skærm". Så afveksling i redskaber og metoder er i høj kurs.

Alt i rette kontekst

- Den læring, man kan drage af mit forskningsprojekt, er, at som undervisningsredskab kan en iPad noget: Den kan fx sikre, at eleven altid har alt ved hånden, inklusive lektierne. Den kan også meget, når det handler om at lære at søge efter informationer og være kreativ. Og så kan den være et virkelig godt redskab til formidling. Men den er jo ikke fantastisk i sig selv - det vil altid handle om at få skabt den rette kontekst og om didaktik, pædagogik, roller, lærer og elever.

Læs også artiklen E-bogsprojektet

Læs også, hvad lærerne siger om at deltage i forskningsprojektet om iPads
Se hele artiklen i Ny Viden

# data[].attributes.attachment_link.title
iPads kræver nye læringstilgange og gamle dyder

# data[].attributes.attachment_link.description
Elever, som bruger iPads i undervisningen, bliver bedre til selv at opsøge viden og til at dele deres viden med hinanden. Det viser en ph.d-afhandling fra pH.d.-studerende Else Lauridsen fra Institut for Design og Kommunikation på SDU. Hun har i to år fulgt eleverne i to 5.-klasser på en skole i Kolding.

# data[].attributes.body
Hun har også observeret, at eleverne med tiden ændrede adfærd og blev mere selvstændigt opsøgende, når de manglede viden. I stedet for at vente på læreren, søgte de selv viden på nettet, og fik dermed ofte løst en opgave uden hjælp. ( Else Lauridsen - SDU - 1)

# data[].attributes.body
iPads som læringsredskab ikke er et vidundermiddel i sig selv. Det er stadig læreren, der er eksperten, det er læreren, der stiller opgaverne og underviser i for eksempel søgeteknik, kildekritik og copyright. ( Else Lauridsen - SDU - 1)

# data[].attributes.body
Motivationsfaktoren daler over tid, og de elever, der brugte iPad’en mest, glædede sig også mest til at slippe for den igen – i hvert fald i skolen. Som nogle elever sagde: ”Vi glæder os til at slippe af med den – vi sidder jo altid foran en skærm”. Så afveksling i redskaber og metoder er i høj kurs. ( Else Lauridsen - SDU - 1)

# data[].attributes.body
Eleverne blev også bedre til at hjælpe hinanden med tekniske udfordringer på iPad‘en. Nogle elever var fagligt svage men dygtige til teknikken. Det skubbede til deres egen rolle i flokken og dermed til klassens gruppedynamikker, så nogle oplevede at forandre deres rolle positivt. (Else Lauridsen - SDU - 1)

# data[].attributes.body
Den kan fx sikre, at eleven altid har alt ved hånden, inklusive lektierne. Den kan også meget, når det handler om at lære at søge efter informationer og være kreativ. Og så kan den være et virkelig godt redskab til formidling. Men den er jo ikke fantastisk i sig selv – det vil altid handle om at få skabt den rette kontekst og om didaktik, pædagogik, roller, lærer og elever.
( Else Lauridsen - SDU - 1)

# data[].attributes.body
Lærernes refleksion over Else Lauridsens projekt

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Camilla Buur:

- Det har overordnet set været en spændende rejse ind i det interaktive læringsunivers. Men også lidt møjsommeligt i begyndelsen, hvor nogle ret lavpraktiske ting drillede - for eksempel apps og mapper og drev, der drillede. Det fik vi selvfølgelig styr på, men det kan tage en del fokus, når man som jeg ikke er en haj til iPads i forvejen. Men det har været en god og spændende proces.

Det gode ved at bruge iPads har helt sikkert været denne oplevelse af, at alt materiale er tilgængeligt lige her og nu. Et enkelt swipe og et tap på skærmen, så er noter, materialer, lektier - ja, selv læreplaner - tilgængelige. Det gør det meget nemt at gennemføre undervisning og research, og teamarbejde bliver noget helt andet, når man kan dele og diskutere tingene online. Og e-bøger som læringsredskab er helt vildt godt! Når eleverne skal lave en e-bog, som andre skal bruge til undervisning, så tvinger de faktisk sig selv op i et metaniveau - for pludselig er de selv formidlere/lærere. Det vil jeg gerne have mere af.

Udfordringerne har været teknik, der driller, men for mig var det også en stor øjenåbner at se, hvordan eleverne agerede på sociale medier. Jeg var uforberedt på den rolle, det spillede i klassen, og det gav anledning til en del snakke om god opførsel og om, hvordan man behandler hinanden på nettet. Jeg mener at det både pædagogisk og socialt set er for tidligt at åbne for brugen af de sociale medier, når man går i 5. klasse, og det er helt sikkert, at forældrene også skal tages i ed om de ting. Rent fagligt synes jeg, det er en udfordring, at visse apps til undervisningsbrug er meget dyre i indkøb - det er lidt ærgerligt.

Rikke Koed-Brink:

- Jeg synes i det store og hele, det har været et super godt projekt. Jeg har nydt at have mulighed for at skubbe til alle de kreative muligheder, iPad'en giver, og jeg har nydt at kunne eksperimentere i undervisningen med form og indhold og formidling. For eksempel har jeg lavet en lille video som optakt til et emne til eleverne, og ud fra den har de selv lavet e-bøger, så der er helt nye læringsmåder i spil.

Det gode har især været, at vi har kunnet brede os over så mange medieplatforme. Og i min klasse har jeg set, at der er nogle roller og samspil, der er blevet styrket. Eleverne fandt jo ud af at lave lektier via Skype, så de kunne dele materiale, få hjælp og gode ideer af hinanden - og også få lidt mere kritiske briller på egne produkter. De lærte noget om at interessere sig for hinandens arbejde og reflektere over deres eget. Det var en ny ting. Og så gør det altså en kæmpe forskel, at man med en iPad altid har alt sit materiale lige ved hånden. Man mangler aldrig noget, og det gør altså undervisningen nemmere. Jeg kunne dårligt forestille mig at undvære iPads nu, så jeg fortsætter og jeg har også inddraget skolens ledelse og pralet af vores produkter, så de også kan se, at det duer.

Udfordringerne går altså især på teknik og tid! Teknik, der driller, er en tidssluger. Og så oplever jeg også, at det er væsentligt, at vi som skole og lærere tager debatten med eleverne om adfærd på sociale medier. Selv om iPad'en gør det oplagt at holde online debatter i klassen, så er det ikke bare noget, man gør. Der er vi nok nødt til at gå ind og sætte nogle rammer op for, hvordan man opfører sig på nettet.
Af Helle Dioni, held@sdu.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Det har overordnet set været en spændende rejse ind i det interaktive læringsunivers. Men også lidt møjsommeligt i begyndelsen, hvor nogle ret lavpraktiske ting drillede - for eksempel apps og mapper og drev, der drillede. Det fik vi selvfølgelig styr på, men det kan tage en del fokus, når man som jeg ikke er en haj til iPads i forvejen.

# data[].attributes.body
i min klasse har jeg set, at der er nogle roller og samspil, der er blevet styrket. Eleverne fandt jo ud af at lave lektier via Skype, så de kunne dele materiale, få hjælp og gode ideer af hinanden – og også få lidt mere kritiske briller på egne produkter. De lærte noget om at interessere sig for hinandens arbejde og reflektere over deres eget.
(lærerne - SDU)

# data[].attributes.body
nogle ret lavpraktiske ting drillede – for eksempel apps og mapper og drev, der drillede. Det fik vi selvfølgelig styr på, men det kan tage en del fokus, når man som jeg ikke er en haj til iPads i forvejen. Men det har været en god og spændende proces.
(lærerne - SDU)

# data[].attributes.body
oplevelse af, at alt materiale er tilgængeligt lige her og nu. Et enkelt swipe og et tap på skærmen, så er noter, materialer, lektier – ja, selv læreplaner – tilgængelige
(lærerne - SDU)

# data[].attributes.body
Og e-bøger som læringsredskab er helt vildt godt! Når eleverne skal lave en e-bog, som andre skal bruge til undervisning, så tvinger de faktisk sig selv op i et metaniveau – for pludselig er de selv formidlere/lærere.
(lærerne - SDU

# data[].attributes.body
Den ene klasse fik meget frie rammer til at skabe gruppearbejde og konsensus om opgaveløsningen. Den anden klasse fik ret skarpe rammer for arbejdet med krav om struktur og tilbagemeldinger til læreren. Og jeg observerede faktisk, at gruppen med de skarpe rammer virkede gladest og mest stolte af deres produkt – de havde haft nemmere ved at producere, end den anden gruppe.
(Else Lauridsen - SDU - 2)

# data[].attributes.body
Som led i SDU-forsker Else Lauridsens ph.d.-projekt har hun i et halvt år haft fokus på mulighederne ved at anvende interaktive e-bøger i undervisningen

# data[].attributes.attachment_link.description
Som led i SDU-forsker Else Lauridsens ph.d.-projekt har hun i et halvt år haft fokus på mulighederne ved at anvende interaktive e-bøger i undervisningen

# data[].attributes.body
Det har bestemt gjort noget ved elevernes måde at studere på. De vokser tydeligt med opgaven, når de også selv bliver ”lærere”, og de forholder sig pludselig til undervisningsmateriale på en helt anden måde. Som en af dem sagde: ”Dårlige e-bøger er bare fulde af tekst”.
(Else Lauridsen - SDU - 2)

# data[].attributes.body
Noget af det bedste ved denne proces er, at selv om det var en stor udfordring for eleverne, så understøtter brugen af iPads og produktion af e-bøger i høj grad differentiering i undervisningen-. Hver elev går til opgaven og formidler på sit eget niveau i del-opgaverne, men udvekslingen af ideer, formidlingsformer og metoder med klassekammeraterne kan løfte den enkelte. Og på en iPad er det super nemt at lave noget om, hvis man får en bedre ide.
(Else Lauridsen - SDU - 2