# data[].attributes.headline
Hvordan foregik filosoffernes diskussioner i tidligere tider? - Alexane

# data[].attributes.subject
Hvordan foregik filosoffernes diskussioner i tidligere tider? - Alexane

# data[].attributes.body
De sad i vejkanten og diskuterede.

# data[].attributes.headline
Hvilken slags spørgsmål stiller filosoffer?

# data[].attributes.subject
Hvilken slags spørgsmål stiller filosoffer?

# data[].attributes.body
Spørgsmål man skal tænke meget over. F.eks. Hvad er lykke?

# data[].attributes.body
En der tænker over livets spørgsmål.

# data[].attributes.body
Hjertensvisdom
Alexane

# data[].attributes.headline
Af nogle af de mere kendte filosoffer kan nævnes: Platon, Sokrates, Aristoteles, Augustine, Pave Gregor den syvende, Thomas Aquinas, Machiavelli, Montesquieu, Voltaire, John Locke, Jean Jaques Rousseau, Karl Marx, Engel, Jean-Paul Sartre, Simone de Beauvoir, Camus, Husserl, Heidegger, Nietzsche og Kierkegaard.

# data[].attributes.subject
Af nogle af de mere kendte filosoffer kan nævnes: Platon, Sokrates, Aristoteles, Augustine, Pave Gregor den syvende, Thomas Aquinas, Machiavelli, Montesquieu, Voltaire, John Locke, Jean Jaques Rousseau, Karl Marx, Engel, Jean-Paul Sartre, Simone de Beauvoir, Camus, Husserl, Heidegger, Nietzsche og Kierkegaard.

# data[].attributes.headline
Hvorfor er vi til? hvad er vores opgave med livet?

# data[].attributes.subject
Hvorfor er vi til? hvad er vores opgave med livet?

# data[].attributes.headline
1. Hold op med at tro at du skal være perfekt hele tiden. Forvent ikke, at du selv eller andre skal være perfekte.Der er ingen mennesker i denne verden, der er perfekte. Du behøver altså ikke altid at skulle imponere andre mennesker, og du behøver ikke at gøre alting perfekt..Det vil også være en god idé, hvis du lærer at sige nej til urimeligheder eller ting, du ikke kan stå inde for, både på din arbejdsplads og i privatlivet.2. Vær glad og tilfreds med det du har. Lad være med at sammenligne dig selv med alle andre, da det kun vil forværre din situation.Du ved jo heller ikke, hvordan andre mennesker egentlig har det inderst inde. Vær i stedet tilfreds med dig selv og dit eget liv. Og hvis du ikke er det, så gør noget ved det. Du selv er den eneste, der kan ændre dit liv.Det er kun, hvis du holder af dig selv, at du kan være noget for andre. Husk også, at det ikke er materielle ting og penge, der gør dig lykkelig. Penge er selvfølgelig rare at have, men hvis du en dag bliver alvorligt syg, vil du med glæde betale alt hvad du ejer for at blive rask igen.3. Sæt tid af til dig selv. Giv dig selv bare en halv time hver dag, hvor du kan slappe helt af.Dyrk noget motion, interesser dig for en hobby, gå en tur eller læs en bog.Forkæl dig selv med lidt massage eller en skønhedskur. Mediter eller giv dig tid til at bede til den gud, du tror på. Eller sæt dig bare ned og lav slet ingen ting. Det vil give dig ny energi og større koncentration. 4. Hvis du føler dig stresset på arbejdet, så tag en pause.Du bør tage kortere eller længere pauser afhængig af dit arbejde eller dit stressniveau. Blot en kort pause med meditation, dybe indåndinger eller lidt motion kan gøre underværker. Hvis du har mulighed for det, kan du også tage et par fridage eller holde en kortere eller længere ferie med din kæreste, dine venner eller din familie.5. Undgå at være for meget alene. Når du er træt eller deprimeret, er du ofte tilbøjelig til at lukke dig inde i dig selv.Sørg for at være sammen med dine venner eller din familie med jævne mellemrum og ring til dem for at høre, hvordan de har det.. Send dem en SMS eller en mail.Gå en tur i biografen, gå i butikker for at handle eller gør noget af det, som du holder af at foretage dig, men som du måske ikke har gjort, fordi du har haft for travlt i en periode.6. Lev livet lidt sundere. Tænk på, hvor godt du altid har det, hvis du har dyrket motion, spist sund mad, fået en på opleveren eller fået en god nats søvn. Det gamle ordsprog ”en sund sjæl i en sund krop” står stadig ved magt.Det betyder ikke, at du skal leve fanatisk sundt, men at du altid skal tænke over, hvad du kommer i munden , og hvad du udsætter din krop og din sjæl for.7. Vær mere opmærksom over for andre. Lær at blive en bedre lytter, og lad være med at afbryde folk i tide og utide.Vær også taknemmelig for små tjenester og positive tilkendegivelser fra dine omgivelser. Husk at sige tak, hvis andre har gjort noget godt for dig.Sørg for at besøge dine venner og din familie og husk også at invitere dem engang i mellem. Du gør ikke kun dem glade, du gør også dig selv glad.Tænk på at et godt parforhold, et godt venskab og et godt forhold til din familie er noget, der skal arbejdes på hele tiden. Undgå så vidt muligt alle følelser af jalousi og uvenskab. 8. Hjælp andre mennesker. Hvis du hjælper andre mennesker, der har brug for din hjælp, så vil du helt sikkert opleve en stor tilfredshed og lykke.Tænk bare på, hvor glad du selv bliver, hvis andre hjælper dig. Du behøver heller ikke at være bange for at spørge om hjælp. Ofte bliver folk netop glade for at blive spurgt om hjælp. Blot en lille tjeneste i hverdagen - som f.eks. at vinke en medtrafikant frem - kan give dig tilfredshed og måske et smil eller et lille nik med på vejen. Vær tolerant og vis respekt over for andre og glæd dig over andres succes.9. Lær at leve i nuet. Livet er kortere, end du tror. Lad være med at spilde din tid på at ærgre dig over ting, der er sket i fortiden, og lad være med at bekymre dig om fremtiden.Du kan alligevel ikke gøre noget ved det. Har du begået en fejl, så lad være med at ærgre dig over det. Prøv i stedet at lære noget af dine fejl, så du ikke gentager dem. Lev i nuet og nyd livet, mens du har det. 10. Husk at grine mindst en gang om dagen. Fokuser på ting, der gør dig glad i stedet for hele tiden at tænke på ting, der gør dig ked af det.Alle mennesker har sorger og bekymringer. Det drejer sig om at behandle problemerne på en positiv og konstruktiv måde. En god latter kan ofte gøre underværker og løse op for en spændt situation. Tænk også på, hvor mange bekymringer der forsvinder helt af sig selv.

# data[].attributes.subject
1. Hold op med at tro at du skal være perfekt hele tiden. Forvent ikke, at du selv eller andre skal være perfekte.Der er ingen mennesker i denne verden, der er perfekte. Du behøver altså ikke altid at skulle imponere andre mennesker, og du behøver ikke at gøre alting perfekt..Det vil også være en god idé, hvis du lærer at sige nej til urimeligheder eller ting, du ikke kan stå inde for, både på din arbejdsplads og i privatlivet.2. Vær glad og tilfreds med det du har. Lad være med at sammenligne dig selv med alle andre, da det kun vil forværre din situation.Du ved jo heller ikke, hvordan andre mennesker egentlig har det inderst inde. Vær i stedet tilfreds med dig selv og dit eget liv. Og hvis du ikke er det, så gør noget ved det. Du selv er den eneste, der kan ændre dit liv.Det er kun, hvis du holder af dig selv, at du kan være noget for andre. Husk også, at det ikke er materielle ting og penge, der gør dig lykkelig. Penge er selvfølgelig rare at have, men hvis du en dag bliver alvorligt syg, vil du med glæde betale alt hvad du ejer for at blive rask igen.3. Sæt tid af til dig selv. Giv dig selv bare en halv time hver dag, hvor du kan slappe helt af.Dyrk noget motion, interesser dig for en hobby, gå en tur eller læs en bog.Forkæl dig selv med lidt massage eller en skønhedskur. Mediter eller giv dig tid til at bede til den gud, du tror på. Eller sæt dig bare ned og lav slet ingen ting. Det vil give dig ny energi og større koncentration. 4. Hvis du føler dig stresset på arbejdet, så tag en pause.Du bør tage kortere eller længere pauser afhængig af dit arbejde eller dit stressniveau. Blot en kort pause med meditation, dybe indåndinger eller lidt motion kan gøre underværker. Hvis du har mulighed for det, kan du også tage et par fridage eller holde en kortere eller længere ferie med din kæreste, dine venner eller din familie.5. Undgå at være for meget alene. Når du er træt eller deprimeret, er du ofte tilbøjelig til at lukke dig inde i dig selv.Sørg for at være sammen med dine venner eller din familie med jævne mellemrum og ring til dem for at høre, hvordan de har det.. Send dem en SMS eller en mail.Gå en tur i biografen, gå i butikker for at handle eller gør noget af det, som du holder af at foretage dig, men som du måske ikke har gjort, fordi du har haft for travlt i en periode.6. Lev livet lidt sundere. Tænk på, hvor godt du altid har det, hvis du har dyrket motion, spist sund mad, fået en på opleveren eller fået en god nats søvn. Det gamle ordsprog ”en sund sjæl i en sund krop” står stadig ved magt.Det betyder ikke, at du skal leve fanatisk sundt, men at du altid skal tænke over, hvad du kommer i munden , og hvad du udsætter din krop og din sjæl for.7. Vær mere opmærksom over for andre. Lær at blive en bedre lytter, og lad være med at afbryde folk i tide og utide.Vær også taknemmelig for små tjenester og positive tilkendegivelser fra dine omgivelser. Husk at sige tak, hvis andre har gjort noget godt for dig.Sørg for at besøge dine venner og din familie og husk også at invitere dem engang i mellem. Du gør ikke kun dem glade, du gør også dig selv glad.Tænk på at et godt parforhold, et godt venskab og et godt forhold til din familie er noget, der skal arbejdes på hele tiden. Undgå så vidt muligt alle følelser af jalousi og uvenskab. 8. Hjælp andre mennesker. Hvis du hjælper andre mennesker, der har brug for din hjælp, så vil du helt sikkert opleve en stor tilfredshed og lykke.Tænk bare på, hvor glad du selv bliver, hvis andre hjælper dig. Du behøver heller ikke at være bange for at spørge om hjælp. Ofte bliver folk netop glade for at blive spurgt om hjælp. Blot en lille tjeneste i hverdagen - som f.eks. at vinke en medtrafikant frem - kan give dig tilfredshed og måske et smil eller et lille nik med på vejen. Vær tolerant og vis respekt over for andre og glæd dig over andres succes.9. Lær at leve i nuet. Livet er kortere, end du tror. Lad være med at spilde din tid på at ærgre dig over ting, der er sket i fortiden, og lad være med at bekymre dig om fremtiden.Du kan alligevel ikke gøre noget ved det. Har du begået en fejl, så lad være med at ærgre dig over det. Prøv i stedet at lære noget af dine fejl, så du ikke gentager dem. Lev i nuet og nyd livet, mens du har det. 10. Husk at grine mindst en gang om dagen. Fokuser på ting, der gør dig glad i stedet for hele tiden at tænke på ting, der gør dig ked af det.Alle mennesker har sorger og bekymringer. Det drejer sig om at behandle problemerne på en positiv og konstruktiv måde. En god latter kan ofte gøre underværker og løse op for en spændt situation. Tænk også på, hvor mange bekymringer der forsvinder helt af sig selv.

# data[].attributes.headline
Spørgsmål vi ofte hørerEU-persondataforordningen har givet og giver anledning til megen omtale på grund af de skærpede krav og de store bødestørrelser, og den fører ofte til flere spørgsmål end svar.Q: Er det kun de følsomme personoplysninger (oplysninger om helbred, politisk overbevisning, seksuelle forhold og lignende), som er omfattet af den nye forordning? ” A: Nej – det er alle oplysninger, der kan henføres til en person, eksempelvis adresse, telefonnummer og e-mail.Q: Skal alle virksomheder have en databeskyttelsesrådgiver (DPO)?”A: Nej – det er langt fra, og der skal meget til. Der skal udpeges en DPO, når virksomhedens kerneaktivitet i stort omfang omfatter enten en regelmæssig og systematisk overvågning eller en behandling af følsomme personoplysninger.Q: Er en fortegnelse over behandlingen af personoplysninger nødvendig?”A: Ja – vi anbefaler, at der udarbejdes en sådan fortegnelse for blandt andet at kunne dokumentere persondatabehandlingen over for Datatilsynet. Virksomheder med over 250 ansatte skal udarbejde fortegnelsen.

# data[].attributes.subject
Spørgsmål vi ofte hørerEU-persondataforordningen har givet og giver anledning til megen omtale på grund af de skærpede krav og de store bødestørrelser, og den fører ofte til flere spørgsmål end svar.Q: Er det kun de følsomme personoplysninger (oplysninger om helbred, politisk overbevisning, seksuelle forhold og lignende), som er omfattet af den nye forordning? ” A: Nej – det er alle oplysninger, der kan henføres til en person, eksempelvis adresse, telefonnummer og e-mail.Q: Skal alle virksomheder have en databeskyttelsesrådgiver (DPO)?”A: Nej – det er langt fra, og der skal meget til. Der skal udpeges en DPO, når virksomhedens kerneaktivitet i stort omfang omfatter enten en regelmæssig og systematisk overvågning eller en behandling af følsomme personoplysninger.Q: Er en fortegnelse over behandlingen af personoplysninger nødvendig?”A: Ja – vi anbefaler, at der udarbejdes en sådan fortegnelse for blandt andet at kunne dokumentere persondatabehandlingen over for Datatilsynet. Virksomheder med over 250 ansatte skal udarbejde fortegnelsen.

# data[].attributes.headline
Hvordan bruger filosoffer deres fornuft?

# data[].attributes.subject
Hvordan bruger filosoffer deres fornuft?

# data[].attributes.headline
Filosofier stiller store spørgsmål om livet, f.eks som hvorfor er vi her? og hvad sker der når man dør?

# data[].attributes.subject
Filosofier stiller store spørgsmål om livet, f.eks som hvorfor er vi her? og hvad sker der når man dør?

# data[].attributes.headline
Filosofi kom i den vestlige udgave oprindeligt fra det græske ord φιλοσοφία, philosophia, der betød “kærlighed til visdom".

# data[].attributes.subject
Filosofi kom i den vestlige udgave oprindeligt fra det græske ord φιλοσοφία, philosophia, der betød “kærlighed til visdom".

# data[].attributes.body
Danernes lys
samfundets tjener
parti leder for stram kurs

# data[].attributes.body
Filosofi er noget de der fucking gamle mennesker i Grækenland beskæftigede sig med når de ikke fik noget af konen

# data[].attributes.headline
Hvilken slags spørgsmål stiller filosoffer? Giv eksempler

# data[].attributes.subject
Hvilken slags spørgsmål stiller filosoffer? Giv eksempler

# data[].attributes.body
Hvad er meningen med livet?
Hvad er lykke?
Hvad skal der til for at man er lykkelig?

- Frida

# data[].attributes.headline
4. Hvordan foregik filosoffernes diskussioner i tidligere tider?

# data[].attributes.subject
4. Hvordan foregik filosoffernes diskussioner i tidligere tider?

# data[].attributes.body
De gik rundt omkring i byen og diskuterede forskellige filosofiske spørgsmål

Celeste

# data[].attributes.headline
I den græske oldtid var filosofi oprindelig betegnelse for videnskab i bred forstand, men allerede hos Aristoteles blev ordet tillige betegnelse for livskunst baseret på indsigt, der kunne føre til beherskelse af lidenskaberne og dermed til en lykkelig tilværelse.Efter Aristoteles fik matematik, astronomi, fysik, biologi og andre vidensområder en selvstændig status, og betegnelsen filosofi forbeholdtes den mere omfattende spekulation over det værendes natur og tilværelsens problemer.Endnu i 1700-t. betegnede filosofi dog også en række vidensområder, der ikke var blevet til selvstændige videnskaber. Senest blev psykologien udskilt fra filosofien og blev etableret som en selvstændig videnskab ca. 1880.Ordet filosofi kommer af græsk philosophia 'kærlighed til visdom', af filo-, se -fil, og sophia 'viden, visdom'.I dag omfatter filosofi som universitetsfag en række discipliner: erkendelsesteori, der defineres som læren om den menneskelige erkendelses begrundelse, dens oprindelse og dens grænser; metafysik eller ontologi, der defineres som læren om det værendes — herunder menneskets — natur eller væsen, centreret om problemer som: Hvad er bevidsthed? Hvilket forhold består mellem bevidsthed og hjernens processer (det såkaldte sjæl-legeme-problem)? Kan liv forklares fysisk-kemisk (vitalisme-mekanicisme-problemet)? Har mennesket en fri vilje, eller er al tænkning og handlen årsagsbestemt og determineret? Hvad er tid? Hvad er rum?Endvidere omfatter filosofi etik, hvor hovedproblemet er, om det er muligt at opstille principper for moralsk vurderen og handlen, som lader sig bevise i videnskabelig forstand, eller som ethvert rationelt tænkende menneske må tilslutte sig. Alle disse problemkomplekser indgår i studierne på de fleste universiteter verden over.Siden oldtiden har den formelle logik været opfattet som en integreret del af erkendelsesteorien. Udviklingen af den symbolske logik fra ca. 1850 og fremefter har ført til, at store dele af logikken nu anses for hørende til matematikkens område.Andre discipliner er retsfilosofi, der bl.a. omhandler begreberne straf, skyld og ansvar, og hvor det er et centralt problem, om skyld og ansvar forudsætter, at mennesket har en fri vilje, og politisk filosofi, der omhandler problemer om, hvordan man skal indrette samfunds- og statsdannelser, der tilgodeser begreber som retfærdighed, lighed og frihed. Den politiske filosofi ligger i forlængelse af etikken, idet "det ideelle samfund" nødvendigvis må defineres ud fra en række etiske principper, og filosoffernes uenighed om disse afspejles derfor i forskellige opfattelser af, hvordan staten og samfundet bør indrettes.Endvidere må nævnes religionsfilosofi, der beskæftiger sig med spørgsmålet, om der gives en form for religiøs erkendelse ved siden af den dagligdags og videnskabelige, samt æstetik, der bl.a. beskæftiger sig med grundlaget for æstetiske og kunstneriske oplevelser med særligt henblik på, om der her er tale om en erkendeform, der går ud over videnskabelig erkendelse, eller om der blot er tale om subjektive oplevelser.Den stadige forskning inden for filosofiens historie og inden for de nævnte områder udgør en væsentlig forudsætning for forståelsen af samfundets og videnskabens udvikling og menneskeopfattelsen gennem tiderne.Når man taler om en filosofisk undersøgelse af et bestemt vidensområde, mener man hermed en reflekteren på de yderste forudsætninger, som de pågældende vidensområder bygger på. Man kan derfor tale om fx fysikkens filosofi, der analyserer, hvad der dybest set kan menes med begreber som materie, energi, kraft, determinisme, kausalitet m.m.; om matematikkens filosofi, der analyserer, hvad man kan mene med et matematisk bevis, hvilke kriterier man kan opstille for konsistens mv.; om psykologiens filosofi, der analyserer, hvad man kan mene med subjekt, bevidsthed, tænkning og begrebsdannelse osv. Alt dette kaldes under ét for videnskabsfilosofi.Siden 1930'erne har der udviklet sig en ny disciplin, videnskabsteori, foregrebet i 1800-t. af bl.a. John Stuart Mill. Videnskabsteori omhandler en række problemer såsom forholdet mellem teori og erfaring, teoriers status erkendelsesmæssigt set, hvad der egentlig forstås ved en videnskabelig forklaring, forholdet mellem videnskab og teknologi, forholdet mellem videnskab og samfund m.m.Mange filosoffer skelner imellem teoretisk filosofi, der omfatter erkendelsesteori, metafysik, videnskabsfilosofi og videnskabsteori, logik og filosofisk begrebsanalyse, og praktisk filosofi, der omfatter etik, retsfilosofi, historiefilosofi, religionsfilosofi, æstetik m.m.; praktisk filosofi er her defineret som det, der har med vurdering, samfund og det personlige liv at gøre.Filosofi er en kritisk virksomhed, der kan have alt som emneområde, også filosofien selv. 1900-t. er præget af mange forskellige filosofiske retninger: analytisk filosofi, videnskabsfilosofi, positivisme, marxisme, nykantianisme, fænomenologi, eksistensfilosofi m.m. Uenigheden mellem disse retninger har rod i divergerende opfattelser af filosofiens mål og metoder.Græsk filosofi i oldtidenPlaton. Romersk marmorkopi efter et græsk originalportræt.© AKGPlaton. Romersk marmorkopi efter et græsk originalportræt.Den vestlige filosofis begrebsapparat og grundlæggende problemstillinger har udspring i den antikke græske filosofi. Græsk filosofi opstod i det græske område af det vestlige Lilleasien i 500-t. f.Kr. Den ældste tænkning modtog stærke impulser fra babyloniernes og egypternes praktiske videnskaber (matematik og astronomi), men i sit sigte var den filosofisk, og det er ikke hensigtsmæssigt at sondre mellem filosofi og videnskab... Læs videre om græsk filosofi i oldtiden.Middelalderens filosofiDen teologiske og filosofiske tænkning i det latinske Vesteuropa gennemløb ca. 500-ca. 1500 en udvikling, som faldt i to faser. Tiden 500-1100 var præget af tilegnelse og formidling af den senromerske skoletradition (artes liberales) samt den teologiske arv fra kirkefædrene. I forhold hertil kendetegnedes perioden fra 1100-1500 af en rig intellektuel mangfoldighed, der i stor udstrækning beroede på original tænkning... Læs videre om middelalderens filosofi.Renæssancens filosofiForuden logik, metafysik (dvs. studiet af filosofiens grundlæggende begreber) og moralfilosofi omfattede filosofien i renæssancen naturfilosofi, der dækkede over emner inden for teoretisk og praktisk fysik, astronomi, plante- og dyrestudier og læren om menneskers, dyrs og planters sjæle. I Italien udgjorde filosofi et treårigt præmedicinsk kursus, og ved nordeuropæiske universiteter spillede den en tilsvarende rolle i forhold til teologien. Moralfilosofi var tæt knyttet til historiestudiet; moralen var den teoretiske og historien den erfaringsbaserede lære om menneskets adfærd... Læs videre om renæssancens filosofi.Oplysningstidens filosofiLockes erkendelsesteoretiske empirisme og hans tro på fornuften som et kritisk redskab vandt tilhængere i både England, Skotland, Tyskland og Frankrig, og det er især i disse lande, at der er tale om en filosofisk oplysningstid. Fælles for udformningen af oplysningsfilosofien var overbevisningen om, at en nøgtern og kritisk erhvervelse af viden og en formidling af den indvundne erkendelse ville muliggøre en strålende fremtid for menneskeheden (Condorcet). Også en empiristisk grundholdning var karakteristisk for tiden... Læs videre om oplysningstidens filosofi.IdealismeI filosofisk forstand er idealisme i almindelighed blevet brugt om holdninger, der indebærer, at det åndelige, "tanken", har prioritet over det materielle, at dette kan reduceres til noget åndeligt (idealisme i ontologisk forstand), at det værende er tænkt eller erkendt væren, dvs. at tænken og væren er det samme, og at den virkelighed, der erkendes, er et produkt af den menneskelige bevidsthed, dvs. at virkeligheden er bevidsthedsafhængig (idealisme i erkendelsesteoretisk forstand)... Læs videre om idealisme.

# data[].attributes.subject
I den græske oldtid var filosofi oprindelig betegnelse for videnskab i bred forstand, men allerede hos Aristoteles blev ordet tillige betegnelse for livskunst baseret på indsigt, der kunne føre til beherskelse af lidenskaberne og dermed til en lykkelig tilværelse.Efter Aristoteles fik matematik, astronomi, fysik, biologi og andre vidensområder en selvstændig status, og betegnelsen filosofi forbeholdtes den mere omfattende spekulation over det værendes natur og tilværelsens problemer.Endnu i 1700-t. betegnede filosofi dog også en række vidensområder, der ikke var blevet til selvstændige videnskaber. Senest blev psykologien udskilt fra filosofien og blev etableret som en selvstændig videnskab ca. 1880.Ordet filosofi kommer af græsk philosophia 'kærlighed til visdom', af filo-, se -fil, og sophia 'viden, visdom'.I dag omfatter filosofi som universitetsfag en række discipliner: erkendelsesteori, der defineres som læren om den menneskelige erkendelses begrundelse, dens oprindelse og dens grænser; metafysik eller ontologi, der defineres som læren om det værendes — herunder menneskets — natur eller væsen, centreret om problemer som: Hvad er bevidsthed? Hvilket forhold består mellem bevidsthed og hjernens processer (det såkaldte sjæl-legeme-problem)? Kan liv forklares fysisk-kemisk (vitalisme-mekanicisme-problemet)? Har mennesket en fri vilje, eller er al tænkning og handlen årsagsbestemt og determineret? Hvad er tid? Hvad er rum?Endvidere omfatter filosofi etik, hvor hovedproblemet er, om det er muligt at opstille principper for moralsk vurderen og handlen, som lader sig bevise i videnskabelig forstand, eller som ethvert rationelt tænkende menneske må tilslutte sig. Alle disse problemkomplekser indgår i studierne på de fleste universiteter verden over.Siden oldtiden har den formelle logik været opfattet som en integreret del af erkendelsesteorien. Udviklingen af den symbolske logik fra ca. 1850 og fremefter har ført til, at store dele af logikken nu anses for hørende til matematikkens område.Andre discipliner er retsfilosofi, der bl.a. omhandler begreberne straf, skyld og ansvar, og hvor det er et centralt problem, om skyld og ansvar forudsætter, at mennesket har en fri vilje, og politisk filosofi, der omhandler problemer om, hvordan man skal indrette samfunds- og statsdannelser, der tilgodeser begreber som retfærdighed, lighed og frihed. Den politiske filosofi ligger i forlængelse af etikken, idet "det ideelle samfund" nødvendigvis må defineres ud fra en række etiske principper, og filosoffernes uenighed om disse afspejles derfor i forskellige opfattelser af, hvordan staten og samfundet bør indrettes.Endvidere må nævnes religionsfilosofi, der beskæftiger sig med spørgsmålet, om der gives en form for religiøs erkendelse ved siden af den dagligdags og videnskabelige, samt æstetik, der bl.a. beskæftiger sig med grundlaget for æstetiske og kunstneriske oplevelser med særligt henblik på, om der her er tale om en erkendeform, der går ud over videnskabelig erkendelse, eller om der blot er tale om subjektive oplevelser.Den stadige forskning inden for filosofiens historie og inden for de nævnte områder udgør en væsentlig forudsætning for forståelsen af samfundets og videnskabens udvikling og menneskeopfattelsen gennem tiderne.Når man taler om en filosofisk undersøgelse af et bestemt vidensområde, mener man hermed en reflekteren på de yderste forudsætninger, som de pågældende vidensområder bygger på. Man kan derfor tale om fx fysikkens filosofi, der analyserer, hvad der dybest set kan menes med begreber som materie, energi, kraft, determinisme, kausalitet m.m.; om matematikkens filosofi, der analyserer, hvad man kan mene med et matematisk bevis, hvilke kriterier man kan opstille for konsistens mv.; om psykologiens filosofi, der analyserer, hvad man kan mene med subjekt, bevidsthed, tænkning og begrebsdannelse osv. Alt dette kaldes under ét for videnskabsfilosofi.Siden 1930'erne har der udviklet sig en ny disciplin, videnskabsteori, foregrebet i 1800-t. af bl.a. John Stuart Mill. Videnskabsteori omhandler en række problemer såsom forholdet mellem teori og erfaring, teoriers status erkendelsesmæssigt set, hvad der egentlig forstås ved en videnskabelig forklaring, forholdet mellem videnskab og teknologi, forholdet mellem videnskab og samfund m.m.Mange filosoffer skelner imellem teoretisk filosofi, der omfatter erkendelsesteori, metafysik, videnskabsfilosofi og videnskabsteori, logik og filosofisk begrebsanalyse, og praktisk filosofi, der omfatter etik, retsfilosofi, historiefilosofi, religionsfilosofi, æstetik m.m.; praktisk filosofi er her defineret som det, der har med vurdering, samfund og det personlige liv at gøre.Filosofi er en kritisk virksomhed, der kan have alt som emneområde, også filosofien selv. 1900-t. er præget af mange forskellige filosofiske retninger: analytisk filosofi, videnskabsfilosofi, positivisme, marxisme, nykantianisme, fænomenologi, eksistensfilosofi m.m. Uenigheden mellem disse retninger har rod i divergerende opfattelser af filosofiens mål og metoder.Græsk filosofi i oldtidenPlaton. Romersk marmorkopi efter et græsk originalportræt.© AKGPlaton. Romersk marmorkopi efter et græsk originalportræt.Den vestlige filosofis begrebsapparat og grundlæggende problemstillinger har udspring i den antikke græske filosofi. Græsk filosofi opstod i det græske område af det vestlige Lilleasien i 500-t. f.Kr. Den ældste tænkning modtog stærke impulser fra babyloniernes og egypternes praktiske videnskaber (matematik og astronomi), men i sit sigte var den filosofisk, og det er ikke hensigtsmæssigt at sondre mellem filosofi og videnskab... Læs videre om græsk filosofi i oldtiden.Middelalderens filosofiDen teologiske og filosofiske tænkning i det latinske Vesteuropa gennemløb ca. 500-ca. 1500 en udvikling, som faldt i to faser. Tiden 500-1100 var præget af tilegnelse og formidling af den senromerske skoletradition (artes liberales) samt den teologiske arv fra kirkefædrene. I forhold hertil kendetegnedes perioden fra 1100-1500 af en rig intellektuel mangfoldighed, der i stor udstrækning beroede på original tænkning... Læs videre om middelalderens filosofi.Renæssancens filosofiForuden logik, metafysik (dvs. studiet af filosofiens grundlæggende begreber) og moralfilosofi omfattede filosofien i renæssancen naturfilosofi, der dækkede over emner inden for teoretisk og praktisk fysik, astronomi, plante- og dyrestudier og læren om menneskers, dyrs og planters sjæle. I Italien udgjorde filosofi et treårigt præmedicinsk kursus, og ved nordeuropæiske universiteter spillede den en tilsvarende rolle i forhold til teologien. Moralfilosofi var tæt knyttet til historiestudiet; moralen var den teoretiske og historien den erfaringsbaserede lære om menneskets adfærd... Læs videre om renæssancens filosofi.Oplysningstidens filosofiLockes erkendelsesteoretiske empirisme og hans tro på fornuften som et kritisk redskab vandt tilhængere i både England, Skotland, Tyskland og Frankrig, og det er især i disse lande, at der er tale om en filosofisk oplysningstid. Fælles for udformningen af oplysningsfilosofien var overbevisningen om, at en nøgtern og kritisk erhvervelse af viden og en formidling af den indvundne erkendelse ville muliggøre en strålende fremtid for menneskeheden (Condorcet). Også en empiristisk grundholdning var karakteristisk for tiden... Læs videre om oplysningstidens filosofi.IdealismeI filosofisk forstand er idealisme i almindelighed blevet brugt om holdninger, der indebærer, at det åndelige, "tanken", har prioritet over det materielle, at dette kan reduceres til noget åndeligt (idealisme i ontologisk forstand), at det værende er tænkt eller erkendt væren, dvs. at tænken og væren er det samme, og at den virkelighed, der erkendes, er et produkt af den menneskelige bevidsthed, dvs. at virkeligheden er bevidsthedsafhængig (idealisme i erkendelsesteoretisk forstand)... Læs videre om idealisme.

# data[].attributes.body
En filosof er en person som undersøger og reflekterer over livets store spørgsmål.
- Frida

# data[].attributes.body
Filosofi er vigtigt, fordi det kan give os nogle andre synsvinkler på livet

# data[].attributes.headline
2. Hvilken slags spørgsmål stiller filosoffer? Giv eksempler

# data[].attributes.subject
2. Hvilken slags spørgsmål stiller filosoffer? Giv eksempler

# data[].attributes.body
- Hvad er formålet med livet?
- Hvorfor er vi her på jorden?
- Hvad er lykke?
- Hvordan lever man et godt liv?

Celeste

# data[].attributes.body
en person der tænker over livet- Jesper

# data[].attributes.body
Det er store spørgsmål om livet. Nogle af spørgmålene er så store, at man ikke kan svare på dem -Ditte Lund

# data[].attributes.body
Filosifi er store spørgsmål om livet og vores eksistens, som mange filosoffer prøver at besvare. Så en filosof er altså en person der tænker dybt over livet -orale

# data[].attributes.headline
Det er sådan noget vi arbejde med i kristendom

# data[].attributes.subject
Det er sådan noget vi arbejde med i kristendom

# data[].attributes.headline
1. Hvad betyder filosofi? Hvad er en filosof

# data[].attributes.subject
1. Hvad betyder filosofi? Hvad er en filosof

# data[].attributes.body
Filosifi er store spørgsmål om livet og vores eksistens, som mange filosoffer prøver at besvare. Så en filosof er altså en person der tænker dybt over livet og som prøver at besvare nogle af de store spørgsmål.
Celeste

# data[].attributes.body
Ordet filosofi betyder kærlighed til visdom.
- Frida