# data[].attributes.body
- Hyvä säänkestävyys
- Sakolukua (leivontaominaisuudet)
- Hyvä satomäärä
- Taudinkestävyyttä

# data[].attributes.body
Heinäkasvit (Poaceae) ovat taloudellisesti merkittävä kasviheimo, johon kuuluu noin 600 sukua sekä 10 000 lajia.

Heinäkasvien varret ovat korsia, joista löytyy nivelten kohdalta paisunut solmu. Varret ovat onttoja lukuunottamatta solmuja.

Kukat ovat tuulipölytteisiä ja voivat olla terttuja (kukinnoissa on pitkä kukintolapa), tähkiä (tertun tyylinen kukinto mutta kukinnot ovat perättömiä) tai röyhyjä (kukintolapa pitkä, esim. kauralla).

Heinäkasvien lehtien tyvi ympäröi koko vartta; solmua ympäröivää tyvikohtaa kutsutaan tupeksi. Lehdet ovat pitkiä ja kapeita.

Heinäkasvien hedelmät ovat jyviä.

# data[].attributes.body
Rukiin kukinto on tähkä, jossa on lyhyehköt vihneet, eli viiksimäiset kasvut jyvien väleissä. Ruis kasvaa 130-150cm korkeaksi ja on näin Suomen pääviljoista korkein. Korkeuden takia ruis myös lakoontuu, eli normaalisti sateen vaikutuksesta kaatuu maahan.

# data[].attributes.body
Ruis kasvaa lähes millä tahansa pellolla. Tuottajan kokemusten mukaan rinnemaat sekä notkot ovat parhaita kasvupaikkoja, sillä ne auttavat talvehtimisessa. Ruis on kivennäismaiden kasvi. Suuret peltoaukeat, joilla se pääsee kuivumaan puintia varten, ovat hyviä paikkoja. Pienet lohkopaikat keskellä metsää eivät ole, sillä niillä lumi viipyy pitkään varjon takia ja seisova vesi tuhoaa oraat. Ruis kasvaa hyvin savi- ja hietamailla eikä sovellu turvemaille, sillä se kärsii rousteesta eli pintaroudasta.

# data[].attributes.body
Ruis on tuulipölytteinen kasvi ja se on Suomen pääviljoista ainoa ristisiittoinen vilja. Ristisiittoisuus tarkoittaa, että lajikkeet eivät ole täysin yhtenäisiä, vaan lajike muodostaa keskenään hieman erilaisista yksilöistä koostuvan populaation. Tämä on johtanut siihen, että rukiilla on paljon paikkakohtaisia maatiaisia eli jalostamattomia lajikkeita.

# data[].attributes.body
Ruis puidaan yleensä ensimmäisenä talven jälkeen. Rukiin puinninajankohdan mietinnässä huomioidaan hyvä leivontalaatu ja sakonluku. Ruis on valmista puitavaksi kun kosteus on laskenut alle 30%, mutta sakoluku ei ole vielä laskenut. Sakoluku määritetään Suomessa leipävehnästä ja rukiista. Sakoluvun mittausmenetelmästä johtuen alin mahdollinen lukema sakoluvulle on 60.  Sakoluku tulisi rukiilla olla 110-130, jos sakoluku on liian alhainen leipä ei kypsy sisältä paistaessa vaan jää taikinamaiseksi. Sakoluku vaikuttaa rukiin ostohintaan. Sakoluvun kannalta paras puintiaika rukiille olisi 5 päivää keltatuulentumisen jälkeen.
Rukiin olkimäärä on suurempi, korsi on pidempi ja sitkeämpi ja kasvusto on enemmän lakkoon mennyttä, jotka vaikuttavat puintiin hidastamalla sitä. Lakkoisuus ja pitkä korsi asettavat enemmän vaatimuksia. Rukiin puinti kannattaa suorittaa myötä- tai sivulakkoon. Rukiin puinnissa ei tule niin paljon tappioita kuin pöytätappioita etenkin jakolaitteiden kohdalla.

# data[].attributes.body
Hukkakaura, rikkakasvi, vieraslaji

Hukkakauran oras on kellertevän vihreä. Kasvi kasvaa pellolla yleensä rivien välissä. Lehti kiertyy vasemmalle kauran tavoin. Lehtien reuna-alueilta löytyy hentoja karvoja ja pensastuva hukkakaura on rehevä.

Hukkakauran kehitys on alkuun hidasta, mutta täydelle röyhylle päästyään se kohoaa useimpien kasvien yläpuolelle. Kasvi saavuttaa täyden pituutensa kuitenkin vasta heinäkuun puolivälissä. Hukkakaura onkin helpoimmin havaittavissa yleensä heinäkuun loppupuolella. Hukkakauran tunnistaa hyvin yleensä sen röyhystä, joka on hyvin laaja, pitkä sekä hentohaarainen, joten tämä poikkeaa paljon normaaleista viljelykasveista.

Hukkakaura on laissa määritetty tuhottavaksi.

Juolavehnä, rikkakasvi

Peltokaura, viljelykasvi

Heinä, viljelykasvi

Tunturimaarianheinä, luonnonkasvi

Maissi, viljelykasvi
Maissin ei nopeasti ajateltuna uskoisi kuuluvan heinäkasvien heimoon. Maissi on muihin heinäkasvein nähden korkea ja vahva varsinen. Maissin juuristo on hyvin vahva ja yhdestä varresta löytyy monta tähkää, jonka koko on iso verrattaessa muihin Suomessa tavattaviin viljoihin.

# data[].attributes.body
http://www.luomuliitto.fi/osaamista-rukiinviljelyyn/
http://www.proruis.fi/tietopankki/rukiin-viljely/
https://www.maaseuduntulevaisuus.fi/maatalous/artikkeli-1.286333

# data[].attributes.body
Taustakuva
https://www.vyr.fi/rukiin-viljelyopas/miten-viljelen-ruista/sadonkorjuu/
https://fi.wikipedia.org/wiki/Sakoluku
https://pixabay.com/p-3101646/?no_redirect
https://laji.fi/taxon/MX.40544
https://fi.wikipedia.org/wiki/Ruis
https://www.lantmannenagro.fi/asiakasohjelmat/viljelyohjelma/kasvinsuojelu/kasvitautien-ja-rikkakasvien-tunnistuskuvat/
https://www.farmit.net/kasvinviljely/ruis/syysruis/kasvinsuojelu
Tuntomerkit, kasvupaikkavaatimukset ja lisääntyminen: Peda.net, Wikipedia.com ja tuottaja.

https://www.evira.fi/kasvit/viljely-ja-tuotanto/hukkakaura/tuntomerkit/
https://laji.fi/taxon/MX.40431

# data[].attributes.body
Ohra on itsesiittoinen kasvi, jolla on varma tuulipölytys. Itsesiittoisuus tarkoittaa sitä, että kasvi pystyy pölyttymään saman kasvin siitepölyn avulla.  Ohran risteytys on pysyvä. Se takaa kasville tasalaatuisen ja puhtaan perimän, joka ei muutu miksikään.
Ohraan verrattuna rukiilla on lyhyet vihneet. Ruis on myös korreltaan pidempi kuin ohra. Kuten rukiin, ohrankin kukinto on tähkä, mutta se yleensä taipuu maata kohti enemmän kuin rukiilla. Ohra on erittäin hallanarka. Samoin kuin ruis, se menestyy monenlaisilla mailla. Se kärsii happamuudesta, ruis taas ei. Ohralla on suppeat juuret ja se kärsii helposti kuivuudesta sekä liiasta kosteudesta.

# data[].attributes.body
·Lumihometta esiintyy yleensä syysviljoilla ja se heikentää kasvin talvehtimista. Tuhot paljastuvat yleensä vasta, kun lumi on sulanut. Lumihomeesta kärsivä kasvusto on kuollutta ja siinä on näkyvissä vaaleaa tai punertavaa homekasvustoa. Maan pinnalla oleva kasvijäte, viljakasvuston rehevyys sekä pysyvän lumen sataminen routimattomassa maassa edistää taudin leviämistä. Tautia voidaan torjua tautiaineruiskutuksilla sekä peitatulla kylvösiemenellä. Paras teho ruiskutuksesta saadaan, kun se ruiskutetaan mahdollisimman lähellä ennen pysyvän lumipeitteen muodostumista, mutta kuitenkin lämpötilan ollessa yli 0°C.

·Rukiin rengaslaikku oirehtii harmaina laikkuina, jotka vanhetessaan kuivuvat, vaalenevat sekä laikkujen ympäristö alkaa yleensä kellertää.

·Rukiin ruskearuoste oireilee alkuunsa pieninä punaisina ryppäinä, jota ympäröi monesti keltainen kehä. Pesäkkeitä on epäsäännöllisesti lehdillä, mutta toisinaan pesäkkeitä voi olla myös lähellä lehden tyvettä. Ruskearuostetta voidaan torjua torjuntaruiskutuksin lippulehtivaiheeseen asti.

·Torajyvä tuottaa vaarallisia toksiineja, jotka voivat estää sadon käytön niin elintarvikkeena kuin rehunakin. Torajyvät ovat kooltaan muutamasta millistä muutamaan senttiin. Torajyvää ennaltaehkäistään käyttämällä terveitä kylvösiemeniä sekä vuoroviljelyllä.

# data[].attributes.body
Kahukärpänen on etenkin syysviljojen tuholainen. Aikuinen kahukärpänen on kooltaan 2-3mm ja on väriltään musta. Kuoriutuneen kahukärpäset munivat rukiin oraisiin, joista toukat tunkeutuvat oraan tyveen. Toukat voivat tappaa oraan tai aiheuttaa runsasta versontaa. Kahukärpästä voidaan torjua mm. keltaliima-ansapyydyksillä, joita sijoitetaan pellolle.

Etanat syövät tuoretta sekä hajoavaa kasviainesta, sienirihmastoa sekä leviä. Aikuiset etanat syövät yleensä oraita ja toukat jyviä. Joskus etana vioittaa itytuppea sen verran, ettei vilja pääse orastumaan, vaan jää maan sisään. Etanoita voi torjua mm. Runsaalla määrällä kalkkia, tuhkaa tai myrkyttämällä.

Viirukaskas levittää kääpiökasvuvirusta. Virus leviää aikuisten mukana syksyisin kasvustoon josta toukat levittävät virusta viereisiin kasveihin. Tautia sairastavat pellot kasvavat huonosti ja kellertävänä sekä seassa on myös punertavia laikkuja. Viirukaskaille ei ole löytynyt vielä hyvin toimivaa kemiallista torjunta-ainetta, mutta taudin saamista voi ennaltaehkäistä välttämällä aikaista kylvöä.