# data[].attributes.body
Bruger stok, når han er udenfor, han har grå skær og bruger lup. Han har nedsat hørelse og ingen tænder

# data[].attributes.body
Da Carl Ejners ven Jon kommer på besøg opdager han at Carl Ejner ikke drikker vand og derfor bliver han bekymret. Han ringer til Københavns Kommune og beder om at få hjemmehjælp hos Carl Ejner.

# data[].attributes.body
Artrose er den mest udbredte af de over 200 gigtsygdomme, der findes.

Over 300.000 danskere har fået diagnosen slidgigt.

150.000 danskere oplyser selv, at de har slidgigt, er generet af smerter og har problemer med at gå eller bære.

# data[].attributes.body
100 år
Tidligere landmand
Carl Ejner bor på sin fødegård i Ishøj.
Netværk: Har aldrig dannet familie selv, har en niece og en god ven, der hedder Jon.
Interesser: Har hun og kat og holder af at bygge kabale , løse kryds og tværs og lytte til radio. Han får en computer af Jon.

# data[].attributes.body
Målgruppen for rehabiliteringsforløb er de borgere, der forventes at kunne udvikle eller genvinde hele eller dele af deres funktionsevne og derved opnå en mere selvstændig livsførelse.
Alle borgere, der henvender sig om eller får hjælp og støtte efter servicelovens bestemmelser om hjemmehjælp, kan være i målgruppen for rehabiliteringsforløb. Målgruppen omfatter således også borgere med en demenssygdom, borgere, der bor i plejebolig, og borgere, der modtager palliativ behandling, hvis de forventes at kunne profitere af et rehabiliteringsforløb.

Visitator besøger borgeren og laver en helhedsvurdering på baggrund af funktionsevnevurderingen i Fællessprog og træffer derefter afgørelse om, hvorvidt borgeren skal tilbydes et rehabiliteringsforløb eller skal visiteres til et andet tilbud. Der bør foretages en vurdering af borgerens samlede

# data[].attributes.body
Ved udredning laves et målmøde, hvor man aftaler på tværs af fagpersoner hvordan vi får opnået borgerens mål, i samarbejde med borgeren. Det er vigtigt i udredningen at borgeren er med da han skal have ejerskab over målet.

# data[].attributes.body
Der bliver vurderet hvor mange fagpersoner der stadig er brug for og om der er brug for hjemmehjælp. Dette bliver vurderet ud fra borgerens afsluttende livskvalitet og funktionsevner.

# data[].attributes.body
Borgerens aktive deltagelse i forløbet

Borger som samarbejdspartner.
Borgerens egne ressourcer og ønsker sættes i spil og dermed er der motivation, som giver forhøjet livskvalitet. Livskvaliteten forhøjes da borger opnår flere ting de kan.

# data[].attributes.body
Individuel og fleksibel tilrettelæggelse med afsæt i borgerens behov

Et rehabiliteringsforløb varierer  fra borger til borger og afhænger af borgerens aktuelle ressourcer og behov samt ønsker for sit eget liv (mål). Der skal bruges en bred vifte af rehabiliteringsressourcer, i tilrettelæggelsen af de enkelte forløb. Forløbet planlægges i samarbejde med borgeren og eventuelt pårørende.

# data[].attributes.body
Helhedsorienteret tilgang i forhold til borgerens samlede livssituation.

Målet er at ændre de forhold, der har indflydelse på, at borgerens funktionsevne er nedsat, og at han eller hun derfor har behov for hjemmehjælp. Sammen med borgeren finder fagpersonerne frem til, hvilke forhold der kan forbedres og hermed fremme mulighederne for et mere selvstændigt hverdagsliv

# data[].attributes.body
Målorienteret og tidsafhængigt forløb

Målene skal være realistiske for borgeren og skal kunne klares indenfor forløbets strækning (8 til 12 uger). Tidsrammen fastlægges udfor borgerens behov og kan derfor være længere eller kortere end de 8 til 12 uger.

# data[].attributes.body
Tværfagligt og tværsektorielle samarbejde

Det er vigtigt at samarbejde tværfagligt dvs. samarbejde med eks. en fysioterapeut, en  fra social og sundhedspersonalet og en demenskordinator, her bruger man hinandens faglige viden.
Derudover skal der også være et samarbejde med en anden sektor det kan f.eks. være ved udskrivning fra et hospital, her samarbejder man ift. en SAMBOs aftale.

# data[].attributes.body
Koordineret forløb

Hvem har hvilke opgaver og kompetencer i forløbet?
Rehabiliteringsforløb skal ikke blot koordineres i forhold til de enkelte faggrupper, enheder og sektorer, men også i forhold til det liv, borgeren lever og ønsker at leve, så der fx tages højde for, at borgeren har færre kræfter de dage, han eller hun deltager i sociale aktiviteter.

# data[].attributes.body
Planlægning

Dokumentation og evaluering af forløbet, som løbene bør justeres, så den passer til borgerens aktuelle behov gennem hele forløbet.  Dette gøres da borgerens funktionsevner kan genvendes i forskelligt tempo og det er vigtigt at vi når de mål vi sætter os, så der kan være behov for at justere dem.

# data[].attributes.body
Vidensbasering og kvalitet

Det betyder, at den enkelte kommune skal  indretter sin organisation, så der er det bedste grundlag for effektivt. det betyder at fagpersonerne skal indsamle og udbrede den nyeste viden. Det stiller samtidig krav om adgang til uformel kompetenceudvikling eller løbende praksisnær læring i form af fx refleksion, supervision, sidemandsoplæring og coaching af de enkelte faggrupper.

# data[].attributes.body
Almindelig Daglig Livsføelse

# data[].attributes.body
Ifølge Maslow så kan man se opfyldelsen af behovene som værende en udvikling fra barn til voksen. Når man har fået opfyldt alle behov, kan man undvære de lavere behov (dette skyldes typisk fokus på noget man vil gennemføre(typisk pga. karriere)).

# data[].attributes.body
Bygget

# data[].attributes.body
https://create.kahoot.it/share/rehabilisering/6914963e-4318-497c-8b24-575e33712487

# data[].attributes.headline
Karl Ejner skal selv kunne tage  initiativ til at spise sin mad indenfor de næste to uger

# data[].attributes.subject
Karl Ejner skal selv kunne tage  initiativ til at spise sin mad indenfor de næste to uger

# data[].attributes.attachment_link.description
MESTERI Meningsfuldt Meningsfuldt Man kan se hvorfor man skal kunne det. Hvorfor skal jeg kunne____. Hvad får jeg ud af det? Carl Ejner Vi vil gerne have ham til at kunne klare sig selv, ift. mad, drikke, søvn og varme (fysiologiske behov) Carl Ejner Hvad kan vi gøre? Guide og huske

# data[].attributes.body
Gaffel og kniv med fortykket skaft
Vakumbukser og varmeomslag- ergoterapeut
SSH - rengøring og madlavning
Diætist - hvordan kan hans kost være bedst for ham

# data[].attributes.body
jo bedre man kan ordne alt selv, jo  bedre har man det trods alt. Det er da rart nok, at have folk til at hjælpe sig. men, jeg vil nu helst ikke være afhængig. det giver livsglæde at opleve, at man er herre sin egen hverdag.
Når der skal sættes mål for rehabiliteringsforløbet, skal der skelnes mellem det langsigtede mål og de kortsigtede delmål, der skal lede til, at det langsigtede mål kan opnås
mestrings ilt
jo flere mål du opnår. jo mere mestrings ilt vil der være. derfor er det nemmer at opnå de langsigtet mål

Målsætning er et centralt element i rehabilitering, da det fremmer
motivation hos borgeren og en målrettet, koordineret indsats fra fagpersoner. At lade borgerens målsætning være styrende for rehabiliteringsforløb er afgørende, samtidig med at det kan udgøre en udfordring i en kommunal sammenhæng .

# data[].attributes.headline
Målrettende indsatser og opfølgning på mål

# data[].attributes.subject
Målrettende indsatser og opfølgning på mål

# data[].attributes.body
Hvilke fagpersoner er der brug for, for at opnå de ressourcer borgeren har brug for, for at opnå deres mål?
Planen skal være tilgængelig for både borger, pårørende og fagpersoner. Målene skal passe til borgerens funktionsevne. Fælles møder hvor man følger op på hvordan borgeren har det, om der er områder (mål) der er opfyldt og hvad der skal arbejdes videre med.

Det er vigtig at borget er i centrum og selv har valgt sit mål, da det giver motivation, for at opnå de satte mål, og dermed kunne være mere selvstændig