# data[].attributes.body
Vi har sett på kompetansemålene for hele grunnskoleløpet, men fokusert på ungdomsskolen

Innspill:
- det er enighet om at det er positivt at antall mål er kuttet fordi K06 var svært omfattende
- tanken om mer tverrfaglighet er et positivit innslag selv om vi har en del innspill rundt dette

- veldig generelle formuleringer, vage og lite spesifikke kompetansemål. Dette åpner for svært ulike tolkninger av målene og
- selv om antall mål nå er redusert til 9, er fortsatt omfanget svært stort. For å kunne oppfylle både kjerneelementene og selve kompetansemålene, blir likevel innholdet enormt selv om kunnskapsmålene er reduserte i antall. Det første kjerneelementet er svært omfangsrikt og gjenspeiles ikke i kunnskapsmålene for 10.trinn.
- vi er enige om at kjerneelementene ikke er tydelige i målene for ungdomsskolen, spesielt ikke "kjennskap til religioner og livssyn". Hvilke religioner (hvorfor ikke bare bruke livssyn?)? Trenger ikke å spesifisere religioner, men hva med f.eks. "østlige og vestlige religioner, samt nyreligiøse bevegelser"
- vi synes det er en manglende sammenheng mellom målene og de tverrfaglige emnene, bortsett fra kjønn og seksualitet som er nevnt spesifikt. Hvor er begreper som demokrati, menneskerettigheter og ansvarsetikk?
- verbbruk i kompetansemålene, hva menes med f.eks. å presentere og utforske? Hva forventer vi av elevene våre? I undervisningen og vurderingen av våre elever bruker vi ord som "utdype, forklare, fortelle om, kjenne til, gi eksempler på" - for å være litt mer spesifikk.
- vi setter spørsmålstegn ved kunnskapsmålet om kilder på 4.trinn når man i norskfaget ikke forventer samme progresjon i fht kilder
- hvordan forsikrer vi oss at elevene får en grunnkompetanse i faget som tillater de å reflektere over kjerneelementene når det blir opp til hver skole og lærer hvordan faget skal undervises, både med tanke på innhold og metode?
- vi savner verbet "sammenligne" og fagets fokus på evnen til å sammenlikne og se sammenhenger mellom ulike livssyn.

# data[].attributes.body
Innspill:
- uheldig at målet om å gi uttrykk for egne opplevelser låses til skulle beskrives/gjøres rede for på en kreativ måte
- noe ulike meninger rundt forslaget om skriftlig eksamen på ungdomstrinnet, men et flertall er skeptiske til dette.
- Et argument for er at det sikres at det foregår skriveopplæring som er en forberedelse til studiespesialisering.
- Et argument mot dette er at fokus vil dreie seg bort fra det kommunikative aspektet. For mange elever på ungdomsskolen vil dette gjøre faget nærmest uoverkommelig. Det vil også trolig bli færre elever som velger fremmedspråk.
- Fra et organisatorisk perspektiv vil det være krevende å gjennomføre både skriftlig og muntlig eksamen for elevene.
- Viktig at skriftlighet likevel ivaretas i læreplanen for nivå 1 dersom det ikke blir muntlig eksamen
- Vi er positive til antall kompetansemål
- I fremmedspråk gjør man det samme hele veien, på stadig høyere nivå (som en spiral). Dette gjenspeiles i læreplanen.
- Hva er forskjellen på "beskrive muntlig" og "muntlig fortelle"? Uklart hva som er progresjonen her.
- Skal det kulturelle aspektet bare ivaretas gjennom fokus aktuelle hendelser på nivå 2? Savner noe om geografi/historie.
- Formulering om folkehelse og livsmestring er litt på siden - tydelig at det er vanskelig å gjøre dette relevant for dette faget.
- Bør ha enda mer fokus på muntlig kommunikasjon og det spontane på nivå 1.
- Positivt at man skal kunne skrive både med og uten hjelpemidler.

# data[].attributes.body
Det er bra at inndelinga av årstrinn og kompetansemål er greit.
Svært positivt at svømming er meint å få inn allereie på 2.trinn.
Det å ha fokus på tverrfaglig tenkning kan få faglærarane til å samarbeide meir.
Nokre av måla kan vere vanskeleg å vite konkret kva som forventes ad nivå. Eks.
livberging.
Kva er typisk samisk? Det kan vi ikkje sjå.

# data[].attributes.body
- Overordnet tilbakemelding: Vi mener det faglige innholdet er veldig vagt i hele læreplanen, både på utrinn og vg1.
-  Innspill: Stiller spørsmål ved de omfattende krav til kompetanseheving det vil medføre for lærerne i realfag, særlig når det gjelder programmering.

- Fint at stråling, lys og farge er flyttet til vg1.

Spørsmål: Hva menes med at elevene skal kunne "utvikle programmer"?

- Vi synes det er problematisk at periodesystemet ikke er nevnt med ord.

SAVNER etter 10. trinn:
- Hvor er astronomi?
- Hvor er elektrisitet?
- Hvor er fotosyntesen/celleånding?
- Lite som tyder på at man oppfordres til å være ute og oppleve natur og ulike miljøer?
- Savner mer mekanikk og fysikk.

- Vage mål:

# data[].attributes.body
-vanskelig å "følge" kompetansemålene når ikke tema/hovedområde fremkommer
- ønsker kompetansemål pr. trinn i matematikk, men er spiralprinsippet litt for mye borte?, bør det likevel være noe fleksibilitet/tilpasning til elevenes behov på tvers av trinn? Viktig å ha tydelige forventninger på 4., 7., 10. trinn
- noen temaer kommer for sent - kunne vært på lavere trinn - spes. vg (logaritmer, potensregning)
- programmering og koding burde heller vært et eget fag enn drypp underveis (redd for at det forsvinner slik det står nå, manglende kompetanse hos lærere)? Bør læres ordentlig og få tid til å lære det (ref. erfaringer fra valgfag programmering). Kompetansemålene er for vaget og ikke knyttet til kontekst/tidligere kunnskap.
- bør fremkomme tydelig ansvar ift hvem som skal ta "begyneropplæringen" i digitale ferdigheter
- noen av kompetansemålene har underlige verb... noen steder står det "alene og sammen med andre", mens  andre steder står det ikke, uten at det virker som om det er klart at det skal stå et sted, mens ikke et annet - et annet eksempel ser vi i "vurdere framgangsmåte og resultat"
- noen mål er krevende å forstå hva som ligger bak og hvordan målet skal vurderes (eks. "vise seg uthåldende")
- den matematiske samtalen, bruke matematiske begreper og å "snakke" matematikk bør gjennomsyre faget fra de første trinnene - bør komme tydelig fram i kompetansemålene
- bruk av passer og linjal er fjernet fra kompetansemålene
- vi er redde for stofftrengsel - mye skal inn i faget.... Bedre om det var færre mål og heller hovedområder/samlede temaer?
- Mestring i matematikkfaget er viktig for elevens selvfølelse, hva med fagets rolle i å ivareta elevenes sosiale læring? Er overordnet del tydelig nok i faget og kompetansemålene?
- fagets rolle ift de tverrfaglige emnene? mer enn statistikk?
- vi liker de to siste kompetansemålene på 10. trinn!
- elevaktive læringsformer er bedre ivaretatt i forslag til nye kompetansemål enn i dagens KL06
- savner at elevene skal finne representasjon ved konkreter

# data[].attributes.body
Etter 10.trinn: Kunne sitere kilder riktig.
Kommentar: Litt lite ambisiøst. I vgs kommer det krav om at man skal ha kompetanse i kildekritikk.
Vi føler ikke at progresjonen som er tenkt, kommer godt nok fram.

Å lytte til og lese på svensk og dansk kommer ikke inn før senere enn i dag i den nye skissen. At det kommer først i vg2, er veldig sent. I kjerneelementet står det at man skal gjøre det, men i sjølve kompetansemålene kommer det ikke inn før vg2.
Den svenske og den danske læreplanen har det NORDISKE perspektivet veldig tydelig, og da blir det feil om den norske læreplanen skal radere dette vekk fra grunnskolen.

Språklig mangfold
Hva er UTFORSKE og REFLEKTERE OVER? Andre steder står det at man skal utvikle et metaspråk om grammatikk, men hva ligger i denne bestillingen?
Skal vi bare reflektere over over at folk snakker ulikt?? Er de ute etter konkret dialekt-kunnskap, eller eller det noe annet?
Et mål burde kunne være å kunne forstå endel forskjellige dialekter (det er mer konkret og målbart).

«Statusen til de offisielle språkene»
Uklart hva som menes at man her skal utvikle kompetanse innenfor.

Etter 2.trinn om sammensatte tekster:
«På en lekende og utfordrende måte»
Noen i gruppa reagerer litt på denne utfordringen.

Omtale av norskfaget på 10.trinn:
«Ulike strategier for å uttrykke seg muntlig»
Dette virker ikke klart og tydelig.
Burde det ikke stå mer spesifikt om man f.eks. er ute etter retoriske uttrykksmåter, osv.

«Tolkende opplesning» er tatt bort i det nye forslaget.
Nå legger man mye vekt på elevmedvirkning, sier UDE-representanten og viser til forarbeidene til skissen. Tolkning er nok tenkt som en mer indre prosess.
MEN: En tolkende opplesning kan være så mangt. Man avviser dette på et for snevert definisjonsgrunnlag.

Etter 2.trinn:
«Bearbeide tekstopplevelser» virker litt ambisiøst som konsept for denne aldersgruppa.

Uttrykket «analysere» er tatt vekk fra grunnskolen og løftet opp til vg.
Dette er det flere som reagerer på, og det oppfattes som en utvanning av norskfaget og en orientering mot å gjøre norskfaget til et redskapsfag.

Man snakker om dybdelæring, men tar ut fordypningsemnet fra 10.trinn.
Vi føler at denne dybdelæringen egentlig er mer en tverrfaglig overordnet læring. Man skal ikke dypt ned i noen punkter i et fag.
Er det bare FERDIGHETER man skal lære i norskfaget? Igjen redusert til et redskapsfag.

Kulturarven er kastet ut. Det står ikke nevnt noe før vg1, så sånn eventyr osv.
De overlater veldig mye til lærerne, men dette fellesfundamentet som burde være samfunnsmessig ønskelig, er ikke til stede.
Vurdering:
Det står ikke noe om det historiske, kulturelle, kulturarv.
Det er et problem at læreren kan velge å bare fokusere på det 21.århundret.

Er vi på vei til at norsk ikke lenger skal være et eget fag?

Mange elever synes jo at fordypningen i emner er noe av det mest spennende. Noen lærere vil nok beholde det i framtida, men det blir forskjeller i praksis mellom klasser og skoler, siden det ikke står noe i planskissen om at man IKKE får videreføre fordypningsemnene.
I en plan som skal dybdelæringsfokusere, er det uventet og overraskende at akkurat dette fjernes.
Kunne vi ha kalt «fordypningsoppgave» for «særemne» i stedet, så det ikke blir misforståelser med tanke på ordlikheten til «dybdelæring»?

Det er tatt ut at man skal gjenkjenne sammenlikning, metafor, gjentakelse.
Nå er det bare «å gjenkjenne og bruke språklige virkemidler». Dette kan enten oppfattes som en forenkling, eller man kan oppfatte det mer negativt at det reduserer ambisjonen overfor elevene.

Er grunnleggende ferdigheter godt nok vektet?
Ferdigheter i lesing er veldig knapt beskrevet. Siden norskfaget skal ha et særskilt ansvar for lesing og skriving, er det rart at det kun er to setninger om disse grunnleggende ferdighetene.

Er de tverrfaglige temaene godt nok ivaretatt?
Man må hele tida opp til kjerneelementene for å forstå kompetansemålenes hensikt og formål. Det burde ikke være nødvendig; kompetansemålene burde være inkludert kjerneelementene.

Å ha målene etter 2.trinn:
Greit å ha et større tidsrom pga modenhetsspenn hos elevene i denne alderen, f.eks. med tanke på lesekompetanse.

Fagspesifikk del reflekterer mer til overordna del enn det kompetansemålene gjør.
De grunnleggende ferdighetene, som før lå litt utenpå alt, er nå puttet inn litt her og litt der. Det er uhensiktsmessig og vanskelige å orientere seg på den måten.
Det er litt rart å lage en plan som ikke fungerer lineært, sjøl om den primært ikke er ment å skulle brukes lineært.

Dybdelæring, dyp læring - vi er ikke sikre på hva som tenkes
Skal vi gå i dybden for å «utforske»?

Forslag om å kutte ut språkhistorien.
Man ser for seg at dette skal elevene kunne.

Sammenslåingen av underveisvurderingen i norsk skriftlig, har skapt reaksjoner: At det blir 1 kombinert bokmåls- og nynorskkarakter i 8. og 9.trinn, er det vanskelig å se fordelene med.

Inntrykk: Elevene er flinkere i nynorsk når de går ut av 10.trinn enn når de går ut av vg3. Det jobbes bedre med nynorsken når det er en egen karakter.

Noen lærere hadde ønsket seg sidemålseksamen på vg2 og ikke vg3, men dette hører vi at departementet har stengt for.

Lavere krav til sidemål enn hovedmål?
Da må man i så fall gå helt konkret til verks.

«Funksjonell tegnsetting» skal elevene kunne i grunnskolen.
Dette er vanskelig å forstå entydig, og det virker også som en slapp målsetting. Skal de lære tegnsetting? Uklart!

«Skrive med flyt på tastatur»
Er det entydig? Vi føler det er veldig tolkbart. Noen føler det innebærer et krav om touch-metodeopplæring, andre tolker det annerledes.

Mangfold i nærmiljøet:
Litt OSlo-tilpasset. Ikke mye mangfold på småsteder rundt i landet.

Tolk, analysere og reflektere:
Disse uttrykkene synes å være erstattet av «gjøre-verb».

Korrekt språkbruk:
Dette står det ikke noe om i plan for 10.trinn.
Det står om ortografi og noen småting, men ikke «De» og «Dem», osv.

Å utvide ordforrådet og å klare å uttrykke seg mer presist og nyansert er noe elevene har behov for, men dette finner vi ikke.

Dybdelæring og dyp læring —> er det to forskjellige ting eller det samme?

Multimodale tekster og sammensatte tekster:
Hvorfor brukes disse om hverandre?

Litteratur:
Å lese skjønnlitteratur har kommet i bakevja.
Sjangere: Biografi knyttet til ett trinn, grafiske verker knyttet til ett trinn, osv.
Det hadde vært fint om sjangerne kom litt fram helt konkret og ble knyttet til trinn.
Vi er også oppbrakt over at man bare har kuttet ut eventyr. Man har tatt for gitt at elevene har eventyrkompetanse med seg hjemmefra. Her mister vi også det kulturtradisjonsmessige aspektet ved læreplanen.

Synes vi at samisk er ivaretatt?
Det er nesten mer samisk enn litteratur, så det synes å være ivaretatt.

«Språkenes status»
Ikke noe man forstår intuitivt, men burde kanskje vært formulert som «språkenes rettigheter» i Norge (bokmål/nynorsk/samisk/tegnspråk/kvensk, osv)

Ved læreplanendringen i 2013 var det ramaskrik over at litteratur-fokus forsvant.
Periodekunnskap forsvant og litteraturhistorie var ikke lenger framhevet.
Dette burde være i samsvar med historiefaget. Dersom det i deres plan står at det skal fokuseres på «den industrielle revolusjon», bør dette følges opp i norskfaget med fokus på den moderne tids brytninger i litteraturen.

Det er tatt inn tekster innenfor det tverrfaglige temaet bærekraftighet - det er bra, men vi savner litteraturen i planen. Litteratur burde også komme inn i det tverrfaglige temaet demokrati, som et ledd i virkelig dybdelæring.

Klassiske tekster vs. samtidstekster:
Er klassiske tekster alt som ikke er skrevet i elevens levetid? Eller?
Vi burde kalle det tradisjonsdannende tekster eller kanoniserte tekster (det siste er kontroversielt dog).

«Arbeid kreativt» <— hvordan gjør man det riktig?
Litt diffust. Bør spesifisere med arbeidsmåte og -innhold.
Skal det forstås i praktisk-estetisk kontekst?

Hvordan kan dette kalles framtidsretta?
Vi klarer ikke å peke på noe som rettferdiggjør den betegnelsen.
En tanke: Det var ikke egentlig stort behov for å fornye norskfaget, som faktisk har blitt fornyet flere ganger nylig (2006, 2013). Den nye skissen reflekterer at det ikke føltes nødvendig å endre mye. Lærerne kan nok fint fortsette i samme tralt som før under det nye forslaget til læreplan.

For elever som vil kjøre et forsert løp er det vanskelig å få det til innenfor den nye norskplanen, annet enn i matematikk.

Skrivekompetansemålene i forrige plan kom tydeligere fram enn i foreliggende skisse.

Lesestrategier burde få en plass i læreplanen. At elevene skal kunne gjøre rede for sine lesestrategier og hensiktsmessig valg av strategi.

Handlingsrommet for norsklæreren:
Det synes å være ALTFOR stort. Det er krevende for norsklæreren, da det gir en usikkerhet om tilstrekkelig innhold og kompetansedekking.

Det kalles en fornyelse og ikke en ny læreplan og da kan det være en «politisk formulering» for å slippe øremerke midler til skolene til å kjøpe inn nye læremidler.
I stortingsmeldinga «Fag og fordypning» mener vi å vite at det står noe om planer om å finnføre en ny statlig læremiddelordning, men vi er usikre.

Et kompetansemål etter 7.trinn:
Her skal elevene lære å skille mellom fakta og fiksjon.
Det er høyst diskutabelt, for det går jo veldig over i hverandre.
Det elevene forteller av egne opplevelser blander seg med hva de dikter opp, og vi er usikre på om det er rett plassert etter 7.trinn.

Hvis man har bare norsk, vil det være vanskelig å få til en god dybde, sammenlikna med om man er lærer i både norsk, samfunnsfag og KRLE samtidig. Da kan man få et mer helhetlig blikk på mange fagoverskridende kompetansemål.

I norskfaget skal de kunne VURDERE kildene før de skal kunne BRUKE dem. Det virker som en litt omvendt rekkefølge av hva som ville vært naturlig.

# data[].attributes.body
- Noen savner en tydeligere beskrivelse av fagets innhold, for eksempel angivelse av tidsrommet i historiefaget i grunnskolen. Gir egentlig skissene en tydelig retning på hva elevene skal lære gjennom hele løpet? Vi mener nei.
- I læreplanen for grunnskolen er kompetansemålene enorme. Det krever enormt mye av lærerne på den enkelte skole å tolke disse, og vi kan risikere at elever på ulike skoler lærer vidt forskjellige ting.
- Endre kompetansemålet i læreplan for vgs til "drøfte korleis inovasjon og teknologi påvirker økonomien, samfunnet og arbeidslivet, og hvordan vi i framtida kan opprettholde et bærekraftig og demokratisk samfunn."

- Endre kompetansemålet i læreplan for vgs til "Innhente informasjon om ulikskap i Noreg og internasjonalt."
- Punkt 1.1 i læreplan for samfunnskunnskap vg1: det er kun et fokus på individet. Lite fokus på at eleven er en del av et fellesskap. Dette er også en generell tilbakemelding til denne læreplanen, at det er mye individfokus.

# data[].attributes.body
Fagfornyelsen UDE 12.11.18

Engelsk 1.-10. trinn + vgs

Gir skissen en tydelig retning?

G og VGS: hva vil de egentlig med engelskfaget? Er i ferd med å bli et rent redskapsfag, mangler en tydelig retning rundt innhold (sett opp mot kultur, samfunn, litteratur osv.) Står i programfagsskissen at det skal blant annet være et dannelsesfag, men blir ikke fulgt opp i fagplanen for vg1.  Er vage målformuleringer, vi hadde håpet det skulle bli en større endring fra LK06 som også har veldig vage mål. Verb som reflektere, utforske, produsere o.l. er veldig vide, når man er man god på å reflektere. Vi er enige at slike ting er viktige, men nå er det så vagt formulert at det blir umulig å måle og da ender vi opp i samme situasjon som i dag, nemlig at kun det som kan telles og veies blir viktig. VGS ønsker et nasjonalt vurderingskriteriesystem.

Ønsker oss kompetansemål i engelsk etter 5., 6. og 7. trinn. Nå er kompetansekravene etter 4. trinn mest muntlige, og så får de en svært omfattende nasjonal prøve høsten i 5. trinn.

Vi støtter å ha egne mål etter 1. trinn, fint at leken er presisert.

Faget er nesten et rent kommunikasjonsfag i denne skissen, hvor er dannelsen, litteraturen? Faget er blitt fattigere innholdsmessige.  Planen er ikke ambisiøs på vegn av elevene.

Bra at det på barnetrinnet ikke er et stort fokus på britisk aksent, fint å fokusere på at de skal tørre å prate.

VGS ønsker spesifikk litteratur, kultur o.l. nevnt i læreplanen.

Vi er glade for at lærerne gis stort metodeansvar, det støttes! Det er i utgangspunktet fint at det er opp til skolen og lærerne å f.eks. velge hvilken litteratur som skal leses, men det bør presiseres noe mer, f.eks. at det «skal lese tre klassiske verk» Det er viktig at veilederne til de nye fagplanene kan tilby et utvalg, presentere et utsnitt av litteratur. Vi ser at målene har en svært elevvennlig formulering, men vi er usikre på om de forstår mål som «bruke og reflektere rundt språklig terminologi».

Engelskfaget og norskfaget bør reflektere hverandre mer, handler om språk både muntlig, skriftlig, kommunikasjon.

NB! Oversettelsen av læreplan til engelsk. Oversettelsen av noen av målene (i dagens læreplan) er feil. Pass på dette i den nye planen.

Har engelsk mistet litt status? Virker "mindre" i denne skissen.

Vi savner noe om historie og geografi. Faget har mistet mye substans. Hva betyr f.eks. at engelsk er et verdensspråk? Avhengig av et felles tolkningsgrunnlag. Vi lurer på om dette felles grunnlaget kan bli borte hvis det brukes mindre lærebøker.

Ønsker fortsatt to karakterer i faget. Nå får de to karakterer etter 10. trinn, og det virker mer rettferdig ovenfor elevene. Det kan fort være to karakterer forskjell på muntlig og skriftlig. Elevene bør få opplevelsen av å få god karakter i det de faktisk er flinke til.

# data[].attributes.body
Det er viktig at oppdelingen av læreplanen med tilhørende mål ikke tolkes absolutt av pedagogene som bruker den mtp dybdelæring.
- Ordet prosent står ikke nevnt i det hele tatt på u.skolen, noe vi opplever som problematisk fordi dette er noe mange sliter med på vgs. Det samme gjelder statistikk.

# data[].attributes.body
- Det er bra at konstruksjon er tatt ut.
- Hva er å utforske funksjoner ved programmering? Er det å lage glidere i geogebra f eks? Hva slags programmering er tenkt? Scratch?
- Det nevnes ikke å bruke digitale verktøy for å løse likninger og likningssett, ta det gjerne med spesifikt siden det er nevnt for funksjoner
- Er det tilfeldig at man skal vurdere egne løsninger bare for noen kompetansemål? og arbeide alene og sammen med andre bare for noen kompetansemål?
- Det er bra med mye utforsking - og det må gjerne komme tydeligere fram hva et resultat av utforskingen kan være og hva progresjonen i faget skal være (det gjelder mange fag!)

# data[].attributes.body
Er intensjonen at nivåbeskrivelsene skal samsvare med nivåbeskrivelsen i Det felles europeiske rammeverket for språk? Dette er veldig hensiktsmessig da det er et fint referansepunkt for lærer som jobber med språklærig i ulike sammenhenger.

Læreplanen bør også samsvare med det nye nasjonale kartleggingsverktøyet for språklige minoriteter.

I fagspesifikk omtale av vurdering i fag etter nivå 1 og etter nivå 3 er uttrykkene "ordinær" og "vanlig" opplæring. Hva er forskjellen på dette?

Det bør spesifiseres om kompetansemålene skal arbeides med skrifltig og/eller muntlig der dette ikke er gjort.

Verbet "utforske" er brukt flere ganger, og er ikke tydelig nok.

Delta og bidra - umiddelbart forstår vi det å bidra som noe som krever mer av en elev enn å delta. Under nivå 2 er det beskrevet at en elev skal delta i samtaler om kjente temaer og bidra i samtaler om faglige tema...

Nivå 2: gjenfortelle hovedinnholdet i undervisning og annen muntlig formidlig. Hva slags undervisning er det snakk om? Er dette tydelig nok? Kan vi droppe 'undervisning' og forholde oss til å skulle gjengi hoveinnholdet fra muntlig formidling?

Planen fordrer at det lages lokale planer slik at den tilpasses ulike alderstrinn. Det bør vurderes om læreplanen skal være aldersavhengig.

Vi ønsker oss at spesifikke tekstyper og sjangre det skal jobbes med uttrykkes i kompetansemålene.

# data[].attributes.body
"bruke samfunnsfaglig metode til å utforske former for makt....
Dette målet er uklart og kanskje også svært omfattende.  Er det makten eller metoden som kan utfordre demokratiske verdier?
Dropp samfunnsfaglig metode, gå rett på "utforske forksjellige former for makt...."
"drøfte kva høve politiske aktørar har til å realiser berkraftige og rettferdige løysingar på ein konflikt. VAnskelig for verdens ledere, hvordan skal 16 åringer klare det? Bidrar mer til oppgitthet enn engasjement. Umulig oppgave!
Heller; drøfte hvorfor det er vanskelig for politkere å få til
løsninger på en konflikt.
"reflektere over korleis identitet....varierer i Noreg...."
Hvor blir det av det saom SAMLER oss? Her er det fokus på hva som skiller levesett og kulturuttrykk i befolkningen.
LPL er genrelt for individorientert. Lite samfunnsfaglig i betydningen felleskapets betydning  for individet og forpliktelsen individet har overfor fellesskapet. Lite intrenasjonale utfordringer, lite økonomiske konsekvenser av politiske beslutninger for individet og samfunnet.
Verbene som brukes virker noe tilfeldig. Noen av verbene forutsetter utrolig mye kunnskap. Dermed blir LPLmålene ganske så store, men tilsynelatende ser omfanger mindre ut.

# data[].attributes.body
Forslaget til "skriftlig-muntlig" eksamen virker uvanlig lite gjennomtenkt. For det første er tre timer lite å skrive på.
For det andre: opptaksløsningen er helt utrolig sårbar.
Har noe land (et helt lands skolesystem), gjennomført en PC-basert, opptaksbasert muntlig vurderingsform? Det vil være en kjempeutfordring å få alle PC-ene til å virke samtidig med opptak og opplastning, når selv å levere tekstdokumenter og ha internetttilgang samtidig får mange skolers datasystemer til å knele. Som tidligere IT-ansvarlig: Dette er oppskrift på det totale kaos. Hvor skal elevene sitte og ta opptak? Med lyden av mange andre snakkende elever rundt seg?

En slik løsning bør utsettes til et annet land har tatt det i bruk på alle sine elever, og fått det til.

# data[].attributes.body
Når det finnes én felles læreplan for hele landet, bør det finnes én felles forståelse for måloppnåelse i henhold til målene i denne læreplanen. Det betyr at det bør utarbeides klare, entydige, forpliktende definisjoner av kjennetegn for hver enkelt karakter (alle 6, ikke 3), for å unngå en situasjon med ulike krav for ulike skoler.
Dette står ikke i strid med den profesjonelle lærer, like lite som forskrift og presedens står i strid med den profesjonelle advokat.

# data[].attributes.body
Generelt kom vi fram til:
Vi synes det er for mange, store, uklare mål. Vanskelig med dybdelæring når hva elevene skal lære er såpass uklart. Noen av kompetansemålene har vekt på at elevene skal lære å bruke ting trygt og bærekraftig i stedet for hva de faktisk bruker teknikker og redskapene til (er de brukt hensiktsmessig og har arbeidet god kvalitet..)
Savner perspektiv, overlapping, forminskning, fargelære, proporsjoner, skyggelegging.
For mange eksperimenter, utvikle og utforske.
Savner kunsthistorie (litt mer konkretisering i forhold til periode), savner mer konkret i forhold til materialer og teknikker. Vanskelig å sikre progresjon i faget når ingen teknikker eller spesifikke fagemner er nevnt.
Vi kan jo heller ikke regne med at det er faglærte helt ned i 1.trinn, så greit med litt mer konkret på 1-7 i alle fall. Da kan man på u-trinn vite hva en har å bygge videre på. Da blir det også sikret at elevene ikke jobber med de samme kunstnerne, teknikkene og materialene gjennom flere år.
Synes arkitektur har for stor plass, og utrolig mange modeller som skal bygges.
Synes det digitale har for stor plass.
Synes fordypning heller kunne vært et av målene, for eks "gjennomføre en fordypningsoppgave i kunst eller håndverk". Da kan lærer selv vurdere omfang og annet iforhold til gruppen og hvor mange av de resterende målene som er dekket.

# data[].attributes.headline
Grunnleggende norsk for språklige minoriteter

# data[].attributes.subject
Grunnleggende norsk for språklige minoriteter

# data[].attributes.body
Vi opplever først og fremst ny læreplan i grunnleggende norsk som unødvendig, da den forrige læreplanen knapt er prøvd ut. Det er også mange ord som kan tolkes på mange måter og gir lite kunnskap om hva elevene egentlig skal kunne etter de forskjellige nivåene. Hva skal de sitte igjen med etter utforskingen?
Er det samsvar mellom disse 3 nivåene og de fra det felles europeiske rammeverket.

Hilsen Alfaklassen og Mottaksklassen på Smestad skole