# data[].attributes.body
BIOGRAAFIA
Lihtrahva hulgast pärit Itaalia maalikunstnik, kes kujutas igapäevaelu ja -olustikku. Michelangelo Caravaggio oli tuntud oma sünnikoha, Milano lähedal asuva Caravaggio küla järgi. Caravaggio elu oli keeruline, täis tülisid ja vangisistumisi. Tema barokkstiilis piibli– ja mütoloogiaainelistel maalidel on tegelasteks lihtrahvas igapäevases elus.
LOOMING
Michelangelo da Caravaggio sai kuulsaks juba oma eluajal. Ta oli esimene ja parim Itaalia meister, kelle loomingus oli peategelaseks lihtrahvas, kuigi Caravaggio maalis põhiliselt usuteemalisi pilte. Caravaggio valgusekäsitlus mõjutas kogu Euroopa 17. sajandi maalikunsti. Kujutise muudab dramaatiliseks ja ruumiliseks nn heletumedus. Valgus on maalidel suunatud ülevalt vasakult kompositsiooni keskmesse. Sellist valgust nimetatakse keldriluugivalguseks. Pühakute tarvis poseerisid talle kõige tavalisemad inimesed, ta kujutas piiblilugusid nii, nagu toimuksid need kõrvaltänavas. Kristus vaidleb Caravaggio piltidel talupoegadega nagu võrdväärsega ja me tunneme ta vaevu teiste hulgast ära.

Kuulsaks ei teinud kunstnikku mitte niivõrd pühakute deheroiseerimine, vaid äärmuslik realism, millega ta käsitles nii inimesi (vanadust, soonilisi käsivarsi, musti jalgu, katkisi riideid) kui ka materiaalseid esemeid. Nende reaalsus oli lausa kombatav: mahlased puuviljad ahvatlesid sööma, savikruuside krobeline pind oli tajutav jne. Caravaggiost kujunes väljapaistev natüürmordi meister. Kui naturalism oli omane Caravaggiole ja tema koolkonnale, siis Caravaggio maalide teised jooned – tume taust, millel helendusid figuurid, ja harjumatud, rõhutatult juhuslikud poosid – said tunnuslikuks barokile laiemalt.

# data[].attributes.headline
Agostino, Lodovico ja Annibale (vennad) Carraccid

# data[].attributes.subject
Agostino, Lodovico ja Annibale (vennad) Carraccid

# data[].attributes.body
1585. aastal asutasid nad Bolognas kunstiakadeemia, kus nad ise õpetajatena töötasid. Nende põhimõtteks oli ühelt poolt looduse tundmaõppimine, teiselt poolt vanade meistrite väljendusvahendite ja -laadide ühendamine (eklektitsism). Näiteks püüti seostada Michelangelo suurejoonelisust Corregio maalilisusega, Raffaeli kompositsiooni veneetslaste koloriidiga jne. Carraccide maalide teemad pärinesid mütoloogiast ja nende ilutsev ning idealiseeriv laad leidis palju järgijaid.

# data[].attributes.body
Ta on barokse dekoratiivmaali üheks nimekamaks meistriks Itaalias. Tema loodud on Sant' Ignazio kiriku laemaalid Roomas.  17. sajandi maalis läks rahutu liikumise kujutamine erilise tähelepanu alla. Sellele lisandus maaliline käsitluslaad, kus värvid sulavad üksteise sisse ilma selgete piirideta.

# data[].attributes.body
Itaalia kuulsaim arhitekt. Tema teostes on näha barokkstiili erinevus renessansist. Bernini väljendusvahenditeks said rahutud, liikuvad massid. Liikumine ja muutumine said Bernini peamisteks huviobjektideks. Tema kujud ei ole endassesuletud, vaid lasevad tunda ümbrust ja ruumi. Nad on määratud vaatlemiseks igast küljest. Portreteeritavaid on ta alati näinud liikuvas, juhuslikus, aga väga ilmekas ning efektses poosis. Luues figuraalseid kompositsioone, on Bernini ja ka teised barokiajastu skulptorid eelistanud sääraseid motiive, mis juba iseenesest eeldavad dünaamikat, nagu võitlus- ja röövimisstseenid.

# data[].attributes.body
Ta oli edukas eluajal. Ta sündis jõukasse perre, sai hea hariduse ning reisis palju. Ta oli oodatud õukondadesse ja aitas kaasa diplomaatilistel ülesannetel. Peamisteks töödeks olid tal altarimaalid ja portreed. Maalid olid mütoloogilise ja allergoorilise sisuga ning usuteemaliste kompositsioonidega. Kasutas ära diagonaalkompositsiooni dünaamilisuse tekkimiseks. Rubens kujutas lopsakaid eluküllaseid vorme, kirglike, hoogsaid liigutusi ning alasti naisi. Ta maalidel oli palju tegelasi ning kasutas säravaid värve.

# data[].attributes.body
Hollandi maalikunstnik, kes ületas teisi meistreid. Tema maalide süžeed olid sageli sarnased teiste kunstnike omadega, kuid tema poolt kujutatud stseenid ja portreed muutusid üldistusteks, millel on sügavam sisu. Inimese hingeelu analüüs polnud mitte omaette eesmärgiks, vaid ligimesearmastuse väljenduseks. Rembrandtile olid olulised inimeste sisemaailmad, keda ta maalis. Rembrandti on peetud protestantliku kristluse kõige ilmekamaks kehastajaks. Ta maalis palju Piibli ja mütoloogia ainetel, kus tema töödes tuli inimhinge avamine lausa vapustavalt veenvalt ja jõuliselt. Järgmises eluetapis maalis peamiselt portreid ja mütoloogilisi või piibliainelisi kompositsioone. Neid teoseid iseloomustab bravuurne elurõõm, toredusküllus, soojad kuldsed toonid, Mitmetes töödes on tunda Itaalia baroki mõjusid.

# data[].attributes.body
Üks kõigi aegade suuremaid portreemeistreid oli hollandlane Frans Hals. Nii grupi- kui ka üksikportreed sidus ta tihti mingi olustikulise tegevusega, millega saavutas erilise elavuse ja loomulikkuse. Hals oskas tabada momenti, mil kujutatava isiku iseloom avaldus kõige selgemini. Tema maalimislaad oli vaba ja hoogne, pintslilöögid jõulised ning selgesti loetavad.

# data[].attributes.body
Enamasti kujutab ta interjööre, tavaliselt ainult ühe või kahe inimfiguuriga. Tegevus on nendel piltidel vähe tähtis, kogu nende võlu peitub meisterlikus maalilises teostuses. Vermeer kasutas enamasti kargeid külmi toone. Üle kogu pildi hajutatud valgusega lõi ta endastmõistetava, sugestiivse ruumikujutuse

# data[].attributes.headline
Laefresko Liechtensteini palees, Herkules saalis

# data[].attributes.subject
Laefresko Liechtensteini palees, Herkules saalis

# data[].attributes.headline
"Püha Georgi laskurite kompanii bankett"

# data[].attributes.subject
"Püha Georgi laskurite kompanii bankett"