# data[].attributes.body
-Den femte juni 1849 fik Danmark grundloven
-Det var et afgørende skridt væk fra enevælde og et skridt tættere på demokrati
-Der gik mange år før vi fik demokrati som vi kender det idag.
-Kongen havde magten, men skulle stadig lytte på Folketinget og Den Evangeliske Lutherske kirke

# data[].attributes.body
-Den femte juni 1849
-15% fik stemmeret ved indførelsen
-Kun ustraffede, selvforsørgende mænd over 30 år med egen husstand måtte stemme

# data[].attributes.body
Fruentimmer: Der blev slet ikke snakket om, om kvinder skulle have stemmeret i 1849. Det blev først diskuteret i 1870-1880'erne.
I 1908 fik kvinder stemmeret til kommunalvalg. I 1915 blev der skrevet ind i Grundloven, at kvinder havde stemmeret til alle valg.
Folkehold: Tjenestefolk fik også stemmeret i 1915.
Forbrydere & Fattige: I Grundloven 1953, den der stadig gælder idag, blev der vedtaget at der skulle stemmes om, om de måtte få valgret. Hvilket vil sige at det ikke står i Grundloven, at de skal have stemmeret.
"Fjolser": De fleste handicappede har fået stemmeret. Der er nogen få der ikke har det, det er dem der er under værgemål.

# data[].attributes.body
1849 - Grundloven
1915 - Kvinder fik stemmeret

# data[].attributes.body
-Kvinderne fik stemmeret i 1915
-Det lykkedes efter en masse kvinder deltog i valgretsforeninger

# data[].attributes.body
Da grundloven blev indført, var der en stor gruppe i befolkningen, som ikke måtte deltage.
Den gruppe blev kaldt de 5 f'er.

-Fattige
-Fruentimmer
-Fjolser
-Folkehold
-Forbrydere

# data[].attributes.headline
Hvad skal der til idag, for at man kan stemme?

# data[].attributes.subject
Hvad skal der til idag, for at man kan stemme?

# data[].attributes.body
-18 år
-dansk statsborgerskab
-fast bopæl i Danmark, Grønland eller Færøerne
-Man må ikke være umyndiggjort

Idag må 7% af befolkningen ikke stemme, fordi de ikke er danske statsborgere.
Dog kan tallet komme helt op på 15-20%, hvis det bliver sværere at blive dansk statsborger.
Folk under værgemål, har heller ikke stemmeret.