# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1_YQDh-BRxzq8kNQPpg7wWyNPJNWPExrzTqQSw9BAeFU/edit

# data[].attributes.body
https://www.kliinik.ee/haiguste_abc/lampjalg/id-917

# data[].attributes.body
promedos.com/et/stories/6467

# data[].attributes.body
https://et.wikipedia.org/wiki/Lampjalgsus

# data[].attributes.body
Kui on tekkinud lampjalad, siis täieliku taastumist ei esine.Küll on aga võimalik pidurdada tallavõlvide
edasist lamenemist, kasutades tallatugesid ja tehes võimlemis harjutusi.

# data[].attributes.body
https://inimene.ee/haigused-ja-seisundid/list/haigused-ja-seisundid/lampjalgsus-592

# data[].attributes.body
promedos.com/et/stories/6467

# data[].attributes.body
https://inimene.ee/haigused-ja-seisundid/list/haigused-ja-seisundid/skolioos-923

# data[].attributes.body
Lampjalgu on võimalik diagnoosida
juba välisel vaatlusel ja kõnnakul.
Lisaks tehakse ka röntgenfilmid.

# data[].attributes.body
promedos.com/et/stories/6467

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1ll3caL-AWqlzR2YITkkiH4fe_ulfppAmRz4JkDpY2Ss/edit

# data[].attributes.body
Jalatalla plantaarkõõluse hellus,
jalalaba sidemete lõtvumine,
kiire jalgade väsimus,
valu koormusel,
ebastabiilsus jala sisemise külje pool struktuuridel

# data[].attributes.body
Mõiste:Skolioosi korral on tegemist lülisamba haigusliku kõverdumisega külgsuunas.
Viimase aja uuringud näitavad, et väikesed lülisamba kõverdused on üsna tavalised ja neid loetakse normaalseks assümeetriaks.

# data[].attributes.headline
 Skolioosi diagnoosimine ja milliseid uuringuid võidakse sellega teha

# data[].attributes.subject
 Skolioosi diagnoosimine ja milliseid uuringuid võidakse sellega teha

# data[].attributes.body
Haiguse diagnoosimist alustatakse alati välisest vaatlusest ja katsumisest, samuti lastakse painutada külgedele ja ette.
Noorukitel ja puberteedieas lastel mõõduka skolioosi korral on soovitav spetsiaalse korseti kandmine, mis aitab ära hoida edasise kõverdumise. Siingi on oluline võimlemine ja ujumine
.Kaugele arenenud juhtudel (ehk võimlamisest ei piisa), kui on tekkinud juba rindekere organite haiguslikud muutused, tehakse operatsioon.

# data[].attributes.body
Tuleb jälgida noorukite ja laste eluviise, et istumiseks oleks alati sobiv tool ning asend, kooliranits peaks olema alati 2 sangaga. Olulisel kohal on ka kehaline kasvatus ja sportimine.
Kaasasündinud ja närvihaigustest põhjustatud skolioos pole kahjuks võimalik ennetada.

# data[].attributes.body
Haiguse algstaadiumis ei pruugi olla mingeid erilisi sümptomeid.  Kaugele arenenud juhtudel, kui kaasneb rindkere deformeerumine, võiavd probleemiks olla hingamishäired ja südamepuudulikkus.

# data[].attributes.body
Mida nooremas eas skolioos tekib, seda suurem on progresseerumise oht. Skolioos süveneb ka peale kasvu lõppemist. Kaasasündinud skolioos progresseerub väga järsku kiire kasvuea perioodis. Kui on tekkinud lülisamba kõverdumine, siis see jääbki püsima. Võimalik on vältida kõverdumise süvenemist.

# data[].attributes.body
Skolioosi ravimine oleneb kõverdumise astmest.
Kui organism on kasvamise lõpetanud ja skolioos on vähe väljendunud, siis on piisav ravikehakultuuri rakendamine, et seljalihased tugevaks võimelda.

# data[].attributes.body
Üldiselt on lampjalgade ravi mittekirurgiline.
Elastne lampjalg ravi ei vaja, piisab mugavast jalatsit.
Rigiidne lampjalg vajab tavaliselt kirurgilist korrektsiooni ja seejärel
tallatugesid.
On olemas spetsiaalsed tallatoed, mis asetsetakse jalanõudesse ja sellega korrigeeritakse pöiavõlvi.
Väga moondunud liigeste korral rakendatakse kirurgilist ravi ja liiges jäigastatakse.
Kindlasti tuleb teha võimlemisharjustusi

# data[].attributes.body
lamppöidsus on inimese ortopeediline häire, mille korral jalalaba keskkoht ei asetse seismise ajal jalalaba ülejäänud osadest kõrgemal, vaid vastu maad.

# data[].attributes.body
Lampjalgsust ennetada võimalik pole.